Rīgas Pāvila baznīca
Rīgas Sv. Pāvila Evaņģēliski luteriskā baznīca | |
---|---|
Rīgas Svētā Pāvila evaņģēliski luteriskā baznīca, raugoties no Artilērijas ielas | |
Pamatinformācija | |
Atrašanās vieta |
![]() |
Koordinātas | 56°57′15″N 24°8′57″E / 56.95417°N 24.14917°EKoordinātas: 56°57′15″N 24°8′57″E / 56.95417°N 24.14917°E |
Piederība konfesijai | Luterisms |
Iesvētīšanas gads | 1887 |
Mantojuma apzīmējums | valsts nozīmes arhitektūras piemineklis |
Mājaslapa |
pavilabaznica |
Arhitektūras apraksts | |
Arhitekts | Gustavs Hilbigs, Hermanis Hilbigs |
Arhitektūras stils | neogotika |
Celtniecības sākums | 1885 |
Celtniecības beigas | 1887 |
Būvniecības izmaksas | 155 000 rubļu |
Specifikācija | |
Garums | 56,4 m |
Platums | 21,4 m |
Smailes augstums | 60 m |
Būvmateriāli | ķieģeļi |
Oficiālais nosaukums: Sv.Pāvila luterāņu baznīca | |
Aizsardzības numurs | 7775 |
Vērtības grupa | Valsts nozīmes |
Tipoloģiskā grupa | Arhitektūra |
Rīgas Svētā Pāvila evaņģēliski luteriskā baznīca ir 1887. gadā celts Latvijas Evaņģēliski luteriskās Baznīcas dievnams Rīgā, Latgales priekšpilsētā (Augusta Deglava iela 1). Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis, būvēts angļu gotikas stilā. Atrodas Grīziņkalnā, trijstūrveida laukumā starp Tallinas, Jāņa Asara un Augusta Deglava ielu.
Mācītājs
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Šobrīd mācītājs ir Ģirts Prāmnieks.
Vēsture
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]1878. gada 11. martā Rīgas rāte piešķīra līdzekļus un zemes gabalu Svētā Pāvila baznīcas uzcelšanai — pamatakmens likts 1885. gada 19. maijā. Ēku projektējis arhitekts Gustavs Hilbigs (1822—1887), bet pēc viņa nāves darbu turpinājis un pabeidzis tā dēls arhitekts Hermanis Hilbigs (1860—1939). Ēka iesvētīta 1887. gada 8. novembrī.
1912. gadā tika iebūvēti sānu portāli un pārveidoti griesti sakristejā, kā arī uzstādītas ērģeles. Altārgleznu 1937. gadā gleznojis Jānis Roberts Tilbergs.
1973. gadā Svētā Pāvila baznīcā noīrēja telpas PSRS pirmā reģistrētā Vasarsvētku draudze (mācītājs Antons Lāčkāja).[1]
Baznīcas telpās ir filmēts padomju seriāls “Septiņpadsmit pavasara mirkļi”.[2]
Ievērojami draudzes locekļi
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- dziedātājs Alfreds Aleksandrs Vinters[3]
Piezīmes un atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ Pirmā oficiāli reģistrētā draudze Padomju Savienībā svin jubileju[novecojusi saite]
- ↑ «Vēsture». Rīgas Sv. Pāvila draudze. Skatīts: 2018. gada 5. jūlijā.[novecojusi saite]
- ↑ Dziesmas — kā liepas, ozoli un rudzupuķes[novecojusi saite]
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- Svētā Pāvila baznīca portālā Cita Rīga
- Rīgas Latgales priekšpilsētas baznīcas Arhivēts 2009. gada 15. maijā, Wayback Machine vietnē.
- Rīgas Svētā Pāvila evaņģēliski luteriskai baznīcai un draudzei — 120[novecojusi saite]
- Luterāņu baznīcas Latvijā
|