Aizputes luterāņu baznīca
Aizputes Sv. Jāņa luterāņu baznīca | |
---|---|
![]() Aizputes baznīca | |
Pamatinformācija | |
Atrašanās vieta |
Aizpute, Dienvidkurzemes novads, ![]() |
Koordinātas | 56°43′15″N 21°35′57″E / 56.72083°N 21.59917°EKoordinātas: 56°43′15″N 21°35′57″E / 56.72083°N 21.59917°E |
Piederība konfesijai | Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca ārpus Latvijas |
Statuss | baznīca |
Arhitektūras apraksts | |
Celtniecības sākums | 1254 |
Celtniecības beigas | 1698, 1733, 1860, 1887 |
Oficiālais nosaukums: Aizputes Sv.Jāņa luterāņu baznīca | |
Aizsardzības numurs | 6395 |
Vērtības grupa | Valsts nozīmes |
Tipoloģiskā grupa | Arhitektūra |
Iekļaušana aizsardzībā | 1998. gada 18. decembris |
Aizputes Sv. Jāņa luterāņu baznīca ir Latvijas Evaņģēliski luteriskajā baznīcā ārpus Latvijas ietilpstošās Aizputes autonomās evaņģēliski luteriskās draudzes baznīca, kas atrodas Aizputē.
Vēsture
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Celta senā kuršu Aizputes pilskalna vietā. No 1290. līdz 1513. gadam pie baznīcas esošajā pilī rezidēja Kurzemes bīskapijas domkapituls. Baznīca vairākkārt atjaunota un pārbūvēta. 1730. gadā tika piebūvēts tornis. Tagadējo veidolu (pseidogotika) tā ieguva 1860. gada pārbūvē. Altāris radīts 19. gadsimta otrajā pusē. Pa labi no altāra redzama Kurzemes bīskapa Heinriha II Bāzedova (Heinrich II. Basedow) kapa plāksne no 1523. gada. Baznīcas zvans saglabājies no 1589. gada. Baznīcā vairākas gleznas — Johana Lēberehta Eginka "Kristus Ģetzemanes dārzā" (1833. gads) un glezna "Krustā sistais" (1864. gads). Baznīcā 1904. gada firmas W. Sauer Orgelbau Frankfurt (Oder) ērģeles.
Netipiski citām Latvijas luterāņu draudzēm, Aizputes luterāņu baznīcas draudze ietilpst Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas ārpus Latvijas sastāvā, notiek tiesas procesi ar Latvijas Evaņģēliski luterisko baznīcu par baznīcas ēkas īpašumtiesībām.
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Aizputes luterāņu baznīca.
- Aizputes baznīcas draudze