Acsa
Acsa | |||
![]() | |||
Evangélikus templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Magyarország | ||
Vármegye | Pest | ||
Járás | Váci | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Zemen Szilvia (független)[1] | ||
Irányítószám | 2683 | ||
Körzethívószám | 27 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1297 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 51,26 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 26,94 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Acsa weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Acsa témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Acsa község Pest vármegyében, a Váci járásban.
Fekvése
[szerkesztés]A Cserhát lábánál, a Galga patak felső szakasza mentén, Pest vármegye és Nógrád vármegye határán fekszik, Budapesttől 60 kilométerre északkeletre, Váctól 25 kilométerre keletre, Aszódtól pedig 25 kilométerre északra.
Megközelítése
[szerkesztés]Autóval a 2106-os úton közelíthető meg Vác irányából, illetve a 2108-as úton, Aszód vagy Balassagyarmat felől.
A hazai vasútvonalak közül az Aszód–Balassagyarmat–Ipolytarnóc-vasútvonal érinti, melynek egy megállási pontja van itt. Acsa-Erdőkürt vasútállomás a vonal állomásainak viszonylatában Püspökhatvan és Galgaguta között található, fizikailag a belterület északi széle közelében helyezkedik el, közúti elérését pedig a 2108-as útból kiágazó 21 322-es számú mellékút teszi lehetővé.
A települést érintő helyközi autóbuszvonalak az alábbiakː 316, 338, 460.
Története
[szerkesztés]A község mai neve a jelenlegi ismeretek szerint az Acha személynévből származik, amely valószínűleg az ótörök aca (rokon) szóból ered.
Már a honfoglalás idején is lakott hely volt, amit a határában előkerült leletek bizonyítanak. A legrégebbről, 1341-ből fennmaradt írásos dokumentum, amelyben szerepel, nevét Acha formában tartalmazza. Ekkor az Achai család birtoka volt. 1344-ben Acsai Berend fia Márton birtokolta. Egy 1347-ben kelt írásban templomát is említik.
1422-től Garai Miklós nádor tulajdonába került.
A török megszállás alatt, 1562–1563-ban, a budai szandzsákhoz tartozott. Ekkor 6768 akcse adót fizetett. 1559-ben csak 13 ház állt itt.
Az elnéptelenedett települést később szlovákokkal telepítették be. A 17. században Bosnyák Tamás és a Mocsáryak birtoka. Az 1647 évi osztozkodáskor az acsai rész Bosnyák Juditra, Balassa Imrénére esett, majd később leányágon a Koháry és Barkóczy családokra szállt. 1731-ben Barkóczy Krisztina férje, gróf Károlyi Sándor acsai birtokát elcserélte Prónay I. Gáborral. Acsa másik fele, a Mocsáry-rész M. Borbála Aszalay Ferenczné hozománya volt, mely 1744-től ugyancsak Prónay I. Gáboré lett.
Prónai I. Gábor építtette a középkori templom helyére időközben emelt fatemplom helyett a mostani evangélikus kőtemplomot, és közelébe, a hegytetőre, 1735-1740-ben a négytornyú díszes kastélyt is. I. Gábor fiai László és II. Gábor voltak. László a kastély közelében új emeletes kastélyt építtetett magának, míg II. Gábor a régi kastélyban egy 15 000 kötetes könyvtár alapját vetette meg. Prónay Dezső később a tekintélyes könyvtár mellett családi levéltárat is létesített, és egyéb gyűjteményeket is létrehozott (Báthory István és Bethlen Gábor kardjait, Apafy Mihály fejedelem ostábláját is őrizte). A másik kastélyt, báró Prónay Sylvester Gábor részben átalakíttatta és itt helyezte el 4000 kötetes könyvtárát, melyben közel 100 régi, 1710 előtti ritka magyar nyomtatványt is őrzött.
1910-ben 1168 lakosából 929 magyar, 239 szlovák volt, közülük 237 római katolikus, 888 evangélikus és 27 izraelita.
A 20. század elején Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye Váci járásához tartozott.
Nevezetességei
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/Pr%C3%B3nay-kast%C3%A9lyEb%C3%A9dl%C5%91_Acsa.png/200px-Pr%C3%B3nay-kast%C3%A9lyEb%C3%A9dl%C5%91_Acsa.png)
- Barokk Prónay-kastély, amely 1735–1740 körül épült Giovanni Battista Carlone tervei szerint (a 2019-es állapot szerint nem látogatható)
- Újlaki kastély (Acsaújlak)
- A településtől északra Csővár várának romjai
- Római katolikus templom (1747)
- Falumúzeum
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Czeba Pál (független)[3]
- 1994–1998: Bobós János (FKgP[4]
- 1998–2002: Czeba Pál (független)[5]
- 2002–2006: Czeba Pál (fuggetlen)[6]
- 2006–2010: Szekeres Rezső (független)[7]
- 2010–2014: Szekeres Rezső (független)[8]
- 2014–2019: Szekeres Rezső János (független)[9]
- 2019–2024: Zemen Szilvia (független)[10]
- 2024– : Zemen Szilvia (független)[1]
Lakossága
[szerkesztés]A településen jelentős számú szlovák (tót) származású lakos él, akik hagyományőrző csoportokon keresztül őrzik identitásukat. Galgóczy így írt erről 1877-ben: "Tótosan Jacsa, kevés magyarral, némettel vegyül itt tót község, Nógrád megye felé eső határán.”[11]
A település népességének alakulása:
Lakosok száma | 1407 | 1402 | 1390 | 1386 | 1276 | 1297 |
2013 | 2014 | 2018 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 83,1%-a magyarnak, 10,1% cigánynak, 0,4% németnek, 8,6% szlováknak mondta magát (16,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 20,5%, református 1,8%, evangélikus 47,7%, felekezeten kívüli 6,8% (21,2% nem nyilatkozott).[12]
2022-ben a lakosság 93,7%-a vallotta magát magyarnak, 10,5% cigánynak, 8,3% szlováknak, 0,2-0,2% németnek, örménynek, bolgárnak, lengyelnek és románnak, 0,1% szlovénnek, 1,8% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (6,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 36,5% volt evangélikus, 15,4% római katolikus, 1,9% református, 0,9% görög katolikus, 0,1% izraelita, 1,6% egyéb keresztény, 0,4% egyéb katolikus, 8,3% felekezeten kívüli (35% nem válaszolt).[13]
Intézmények
[szerkesztés]Oktatás
[szerkesztés]Sport
[szerkesztés]Egészségügy
[szerkesztés]- Házi felnőtt Archiválva 2016. október 17-i dátummal a Wayback Machine-ben- és gyermekorvos Archiválva 2016. október 17-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Fogorvos
- Aranykígyó gyógyszertár
- Gyermekjóléti és családsegítő Szolgálat Archiválva 2016. október 17-i dátummal a Wayback Machine-ben
Hivatal
[szerkesztés]- Posta
- Önkormányzat Archiválva 2016. december 30-i dátummal a Wayback Machine-ben
Híres emberek
[szerkesztés]- Itt született 1760-ban Prónay Sándor aranysarkantyús vitéz, királyi kamarás.
A település filmekben
[szerkesztés]- Acsán játszódik M. Kiss Csaba és Rohonyi Gábor Brazilok című filmje; a településen is forgatták.[14]
Források
[szerkesztés]- Borovszky Samu: Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Acsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 13.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Acsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Országos Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Acsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. november 28.)
- ↑ Acsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 23.)
- ↑ Acsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 23.)
- ↑ Acsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 23.)
- ↑ Acsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2020. február 23.)
- ↑ Acsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 18.)
- ↑ Acsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 23.)
- ↑ Galgóczy 1877, 121-123
- ↑ Acsa Helységnévtár
- ↑ Acsa Helységnévtár
- ↑ Gyürke Kata: Brazilok: Foci, romák, szerelem, politika. magyar.film.hu, 2015. augusztus 10. (Hozzáférés: 2018. március 25.)
További információk
[szerkesztés]- Acsa község hivatalos weboldala
- Acsa, falu a Cserhát lábánál
- Acsai Evangélikus Egyházközség
- Acsaújlaki kastély