Telki
Telki | |||
![]() | |||
Római katolikus temploma | |||
| |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Magyarország | ||
Vármegye | Pest | ||
Járás | Budakeszi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Deltai Károly István (független)[1] | ||
Jegyző | dr. Lack Mónika | ||
Irányítószám | 2089 | ||
Körzethívószám | 26 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 4478 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 397,80 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 10,47 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Telki weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Telki témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Telki község Pest vármegyében, a Budakeszi járásban, a budapesti agglomerációban.
Fekvése
[szerkesztés]Telki a budapesti agglomeráció nyugati szektorában, Budapesttől 21 kilométerre, Budakeszitől 9 kilométerre nyugatra található, a Zsámbéki-medence északkeleti peremén. A fővárostól a Budai-hegység koszorúja, a tőle északabbra fekvő Nagykovácsitól e hegységnek a legmagasabb része (a Nagy-Kopasszal) választja el. Közvetlen (vele belterületen is határos, szinte a településsel teljesen összeépült) szomszédja Budajenő, közelebbi másik településszomszédja a mintegy 5 kilométerre déli irányba fekvő Páty.
Közlekedés
[szerkesztés]A települést a Budakeszi-Telki-Budajenő-Perbál közötti 1103-as út szeli át, ezen kívül Pátyon át Biatorbággyal is összeköti egy mellékút, valamint földúton Nagykovácsi is elérhető. Budapest budai részére, Budaörsre, illetve az M1-es autópályára leginkább Budakeszin keresztül lehet eljutni. A községen több buszjárat, így a Budapest-Perbál-Zsámbék útvonalon közlekedő 789-es (Pátyot is érintve), a 793-as, 794-es és 795-ös, valamint a Kelenföld vasútállomástól induló 773-as és 774-es busz is áthalad. A településen vasútállomás nincs, a legközelebbi vasúti csatlakozási lehetőség az 1-es vasútvonal Biatorbágy vasútállomása, közúton mintegy 10 kilométer távolságra. Szombatra és vasárnapra virradó éjszakákon 922B jelzéssel is közlekedik autóbusz Budapest – Budakeszi – Páty útirányon át Zsámbékra, a viszonylat Telkin azonban csak Zsámbék felé halad át, a főváros irányú utazás ekkor közvetetten, a Zsámbékról visszainduló busszal lehetséges. Az autóbuszok a zsámbéki végállomás felé áthaladnak Budajenő, Perbál és Tök településeken is.
Nevének eredete
[szerkesztés]A telki monostor és a falu első, oklevélbeli említése 1198-ból származik.
Története
[szerkesztés]A telki bencés monostor alapítása minden valószínűség szerint I. István királynak köszönhető. 1227-ben IV. László a Nyulak-szigetén élő apácáknak adta; 1397-ben az esztergomi érseké volt, 1455-től Garai nádoré lett, 1516-ban II. Ulászló király a pannonhalmi bencéseknek adományozta. A törökök 1543-ban feldúlták, majd 1690-ben, a török elleni utóvédharcban ismét elpusztult.
A település újraéledése akkor kezdődött, amikor Mária Terézia rendeletére szász- és frankországi németeket telepítettek itt le, és valószínűleg az erdőkbe menekült egykori lakosság is visszaszivárgott. A második világháború végén a németeket kitelepítették, helyükbe Erdélyből elűzött székely magyarok kerültek.
A rendszerváltást követően Telki fejlődése és épülése nekilendült, mert a jó környezeti adottságokkal rendelkező község a fővárosból kiköltözők kedvelt célpontjává vált. Lakossága a korábbiakhoz képest jelentősen megnőtt, részben alvófaluvá alakult.
Telki 2007-ben a Pilisvörösvári kistérségből került a Budaörsi kistérségbe. 2013-ban pedig a Budakeszi járás része lett.
Településszerkezet
[szerkesztés]Telki területének alakja hajlított oldalú téglalapra hasonlít, amelyet északnyugat-délkelet irányban, átlósan szel keresztül a Budakesziről Perbálra vezető út. A régi faluközpont és az attól keletre korábban kiépült Üdülőtelep mellett, a község az 1990-es évek elejétől folyamatosan kiterjeszkedett északnyugati (Új-dűlő), illetve déli irányba (Hegyi-dűlő). A település a hegyláb terepviszonyainak megfelelően lejtős-dombos, nyugati irányban ereszkedő jellegű.
A parcellázások és a kertvárosias új lakónegyedek kiépülésével szerkezete összetettebbé vált. Az egyes intézményeknek (önkormányzat, posta, orvosi rendelő) helyet adó faluközponton kívül, a község közepe táján kiépült egy második centrum is, ahová iskola, óvoda, kiskereskedelem, szolgáltatások és vendéglátás települt. A községnek a főúttól délre eső részén a lakónegyedek mellett további intézmények, köztük a 2013-ban bezárt, híres Telki Kórház, valamint sportlétesítmények is épültek.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Kerese János (független)[3]
- 1994–1998: Kerese János (független)[4]
- 1998–2002: Kerese János (független)[5]
- 2002–2006: Varga Mihály Ferenc (független)[6]
- 2006–2010: Danóczy Balázs (független)[7]
- 2010–2014: Deltai Károly István (független)[8]
- 2014–2019: Deltai Károly István (független)[9]
- 2019–2024: Deltai Károly István (független)[1]
- 2024– :
Kulturális és közösségi élet
[szerkesztés]Telki kulturális és társadalmi élete az 1990-es évektől jelentősen megélénkült. Létrejött a színvonalas oktatást biztosító általános iskola, a helyi civil szervezetek között irodalmi hagyományokat gondozó kulturális egyesület, énekkar és nyugdíjas klub is található. Rendszeresen szerveznek helyi közösségi eseményeket, bekapcsolódnak a térségi rendezvénysorozatokba is. Közösségi jellegét erősítette Telki saját újságjának beindítása, valamint címerének, zászlajának és saját emblémájának megalkotása és széles körű használata is.
Telki 2011. május 14-én, az erdélyi Gyimesbükk községgel megkötötte első testvérvárosi megállapodását, amely elősegíti a határon túli magyar kapcsolatok fejlesztését és a közös hagyományok ápolását.
Sportélete
[szerkesztés]Telkiben épült fel a Magyar Labdarúgó-szövetség sportközpontja, a Globall Football Park & Sporthotel is, amely a magyar labdarúgó-válogatott nemzetközi megmérettetések előtti felkészítésének, a kapcsolódó sportszakmai továbbképzéseknek és rendezvényeknek ad otthont. A központ alapkövét 2007. április 12-én rakta le Kisteleki István, az MLSZ akkori elnöke. Az ünnepélyes átadásra 2009. május 2-án került sor. A megnyitón részt vett Joseph Blatter és Michel Platini (a FIFA, illetve az UEFA akkori elnökei) is.
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 3707 | 3809 | 4165 | 4479 | 4577 | 4478 |
2013 | 2014 | 2019 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 86,5%-a magyarnak, 0,2% bolgárnak, 0,2% horvátnak, 0,3% lengyelnek, 3,4% németnek, 0,2% örménynek, 0,2% románnak, 0,2% szlováknak mondta magát (13% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 37,4%, református 7,7%, evangélikus 1,1%, görögkatolikus 0,9%, izraelita 0,4%, felekezeten kívüli 21,4% (28,8% nem nyilatkozott).[10]
2022-ben a lakosság 88,6%-a vallotta magát magyarnak, 2,6% németnek, 0,3% lengyelnek, 0,2% bolgárnak, 0,2% szlováknak, 0,2% románnak, 0,2% horvátnak, 0,1-0,1% görögnek, ukránnak, cigánynak, örménynek és ruszinnak, 9,7% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (10,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 30% volt római katolikus, 8% református, 1,2% evangélikus, 1,2% görög katolikus, 0,5% izraelita, 0,4% ortodox, 1,3% egyéb keresztény, 0,6% egyéb katolikus, 18% felekezeten kívüli (38,6% nem válaszolt).[11]
Látnivalók
[szerkesztés]- Kodolányi János emléktábla
- Kőkereszt[12]
- Csergezán Pál emlékoszlopa
- Telki római katolikus temploma
- Telki monostor
- 1956-os magyar forradalom emlékműve
- Telki, Fő utca 20. lakóház. Az egykori skót bencés monostor és apátság uradalmi épülete. Műemlék. Törzsszáma: 7380. Azonosító: 7452 (29639)
- Kodolányi János író (Telki, 1899. március 13. – Budapest, 1969. augusztus 10.) szülőháza.
Híres emberek
[szerkesztés]- Itt született 1899. március 13-án Kodolányi János író.
- Itt lakott életének utolsó éveiben Csergezán Pál festőművész.
- Itt élt utolsó éveiben Vida Gábor fuvolista, festőművész.
- Itt születtek Habsburg György gyermekei.
- Itt született Tóth László autóversenyző.
- Itt született Kós Hubert olimpiai, világ- és Európa-bajnok úszó.
Képgaléria
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Telki települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 13.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Telki települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Telki települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ Telki települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 2.)
- ↑ Telki települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 2.)
- ↑ Telki települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 2.)
- ↑ Telki települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 21.)
- ↑ Telki települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 9.)
- ↑ Telki Helységnévtár
- ↑ Telki Helységnévtár
- ↑ https://www.youtube.com/watch?v=ihPDZaYkdUE&feature=player_detailpage#t=455s