Шкала ураганів Саффіра — Сімпсона
Категорія | 1-хв максимальний постійний вітер | |||
---|---|---|---|---|
м/с | вуз | км/г | км/г | |
5 | ≥ 70 м/с | ≥ 137 вуз | ≥ 157 м/г | ≥ 252 км/г |
4 | 58–70 м/с | 113–136 вуз | 130–156 м/г | 209–251 км/г |
3 | 50–58 м/с | 96–112 вуз | 111–129 м/г | 178–208 км/г |
2 | 43–49 м/с | 83–95 вуз | 96–110 м/г | 154–177 км/г |
1 | 33–42 м/с | 64–82 вуз | 74–95 м/г | 119–153 км/г |
ТШ | 18–32 м/с | 34–63 вуз | 39–73 м/г | 63–118 км/г |
ТД | ≤ 17 м/с | ≤ 33 вуз | ≤ 38 м/г | ≤ 62 км/г |
Шкала ураганів Саффіра — Сімпсона — шкала для вимірювання збитку від ураганів. Її розробили Герберт Саффір і Роберт Сімпсон в 1969 році для вимірювання потенційних збитків від ураганів. Ґрунтується на швидкості вітру і включає оцінку штормових хвиль у кожній з п'яти категорій.
1 Категорія | |
---|---|
Сила вітру | Приклад |
33–42 м/с 64–82 вузли 119–153 км/г |
![]() |
Дія на наземні предмети: ушкоджені дерева і кущі.
Дія на прибережну зону: невеликі ушкодження пірсів, деякі невеликі судна на стоянці зірвані з якорів.
Приклади ураганів: Стен (2005), Макс (2017), Нейт (2017), Баррі (2019), Лорена (2019), Ханна (2020), Ісаяс (2020), Нана (2020), Гамма (2020), Нора (2021), Ніколас (2021), Памела (2021), Джулія (2022), Ліза (2022), Ніколь (2022).
2 категорія | |
---|---|
Сила вітру | Приклад |
43–49 м/с 83–95 вузлів 154–177 км/г |
![]() Агата на піку своєї інтенсивності перед виходом на берег в Пуерто-Анхель Мексика |
Дія на наземні предмети: значні ушкодження дерев і кущів; деякі дерева повалені, сильно ушкоджені збірні будиночки.
Дія на прибережну зону: значні ушкодження пірсів і пристаней для яхт, невеликі судна на стоянці зірвані з якорів: Фіфі (1974), Діана (1990), Хуан (2003), Катаріна (2004), Алекс (2010), Томас (2010), Шарлотта (2012), Артур (2014), Саллі (2020), Олаф (2021), Рік (2021), Агата (2022).
3 Категорія | |
---|---|
Сила вітру | Приклад |
50–58 м/с 96–112 вузли 178–208 км/г |
![]() |
Дія на наземні предмети: повалені великі дерева, збірні будиночки зруйновані, в окремих невеликих будинків ушкоджені вікна, двері і дахи.
Дія на прибережну зону: сильні повені вздовж берегової лінії; невеликі будинки на березі зруйновані: Елена (1985), Жанна (2004), Лейн (2006), Карл (2010), Отто (2016), Зета (2020), Грейс (2021)
4 Категорія | |
---|---|
Сила вітру | Приклад |
58–70 м/с 113–136 вузли 209–251 км/г |
![]() |
Дія на наземні предмети: дерева, кущі і рекламні щити повалені, збірні будиночки повністю зруйновані, сильно ушкоджені вікна, двері й дахи.
Дія на прибережну зону: затоплені ділянки, що розташовані на висоті до 3 метрів над рівнем моря; повені поширюються на 10 км вглиб суші; збитки від хвиль і принесених ними уламків: Айріс (2001), Денніс (2005), Густав (2008), Айк (2008), Гарві (2017), Лаура (2020), Ета (2020), Йота (2020), Іда (2021), Лідія (2023).
5 Категорія | |
---|---|
Сила вітру | Приклад |
70 м/с 113–137 вузли 252 км/г |
![]() |
Дія на наземні предмети: всі дерева, кущі і рекламні щити повалені, багато будинків серйозно ушкоджені; деякі будинки повністю зруйновані; збірні будиночки знесені.
Дія на прибережну зону: сильний збиток заподіяний нижнім поверхам будинків на висоті до 4,6 метрів над рівнем моря в зоні до 45,7 км вглиб суші; необхідна масова евакуація населення з прибережних територій.
Приклади ураганів: Камілла (1969), Гілберт (1988), Ендрю (1992), Дін (2007), Фелікс (2007), Ірма (2017), Марія (2017), Майкл (2018), Доріан (2019), Отіс (2023).
- scale. The Columbia Encyclopedia, Sixth Edition. 2001-07[недоступне посилання з серпня 2019]
- http://www.nhc.noaa.gov/aboutsshws.php [Архівовано 11 січня 2014 у Wayback Machine.]