Értarcsa
Értarcsa (Tarcea) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Partium |
Fejlesztési régió | Északnyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Bihar |
Község | Értarcsa |
Rang | községközpont |
Irányítószám | 417570 |
Körzethívószám | 0259 |
SIRUTA-kód | 31574 |
Népesség | |
Népesség | 873 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 571 [1] |
Népsűrűség | 13,56 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 123 m |
Terület | 64,40 km² |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Értarcsa weboldala | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Értarcsa (románul Tarcea) falu Romániában, Bihar megyében, Értarcsa község központja.
Fekvése
[szerkesztés]Az érmelléki hegyek alatti síkságon, Érmihályfalvától 7 km-re található.
Története
[szerkesztés]Első említése 1163-ból származik Thorsa néven. Az idő folyamán Torsa, Tarcha, Tarcia, Tarczia, Tarcza, Dartsfa, Tarsta, Ér-Tarcsa és Értarcsa néven fordult elő.[2]
1338-ban a kolozsmonostori levéltár egyik oklevele említi "Tharcha iuxa fluv. Eer" formában. Értarcsa
Értarcsa eleinte királyi uralom volt.
1326 körül Lőrinc mester (Turul), a Turul nemzetség Kassánál vitézkedő tagja kapta adományként a mára már eltünt településsel; Pusztaapátival együtt.
A 15. században a váradi káptalan birtokaihoz tartozott.
1403-ban az oklevelek Szatmár vármegyéhez tartozónak írták.
1405-ben a település birtokosai között volt a Félegyházi család is.
1503-ban az utód nélkül elhalt zarándi Erdőhegyi László itteni birtokrészét Telegdi István királyi kincstárnok kapta meg.
A török uralom alatt lakatlan, majd csak 1720-tól népesül be újra.
Az 1800-as évek első felében a káptalanon kívül a Bujanovics családnak is volt itt birtoka.
Értarcsához tartozott Tyukszer-Apáti puszta is.
Lakossága
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/da/Orthodox_Church%2C_Tarcea.jpg/220px-Orthodox_Church%2C_Tarcea.jpg)
1886-ban 912, 1992-ben 1001 lelket számoltak. 2002-es népszámlálás alkalmával 932 főt írtak össze.[3]
Nevezetességek
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- Bihar vármegye és Nagyvárad. In Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája. A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu. Budapest: Országos Monografia Társaság. 1901.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Bihar megye. adatbank.ro
- ↑ Értarcsa. [2007. szeptember 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. szeptember 10.)
- ↑ Értarcsa. [2007. szeptember 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. szeptember 10.)