„Csontos” változatai közötti eltérés
Megjelenés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
Tartalom törölve Tartalom hozzáadva
a link egyértelműsítés AWB |
a →Története: typo AWB |
||
24. sor: | 24. sor: | ||
A falu feletti dombon áll [[1703]]-ban Kelet-[[Galícia|Galiciából]] ide szállított görögkatolikus fatemploma. |
A falu feletti dombon áll [[1703]]-ban Kelet-[[Galícia|Galiciából]] ide szállított görögkatolikus fatemploma. |
||
[[1910]]-ben 1205 lakosából 112 [[magyarok|magyar]], 78 [[németek|német]], 1000 [[ruszinok|ruszin]] volt. Ebből 46 [[római katolikus]], 1038 [[görögkatolikus]], 98 [[ |
[[1910]]-ben 1205 lakosából 112 [[magyarok|magyar]], 78 [[németek|német]], 1000 [[ruszinok|ruszin]] volt. Ebből 46 [[római katolikus]], 1038 [[görögkatolikus]], 98 [[Zsidók|izraelita]] volt. |
||
A [[trianoni békeszerződés]]ig [[Ung vármegye]] [[Nagybereznai járás]]ához tartozott. |
A [[trianoni békeszerződés]]ig [[Ung vármegye]] [[Nagybereznai járás]]ához tartozott. |
A lap jelenlegi, 2024. március 26., 15:54-kori változata
Csontos (Кострино) | |
![]() | |
Csontos Szűz Mária tiszteletére szentelt görögkatolikus fatemploma | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Terület | Kárpátalja |
Járás |
|
Község | Csontos község |
Rang | falu |
Alapítás éve | 1549 |
Irányítószám | 89022 |
Körzethívószám | + 380 0135 |
Népesség | |
Teljes népesség | 1205 fő (1910)[1] |
Népsűrűség | 24,31 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 289 m |
Terület | 49,576 km² |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Csontos témájú médiaállományokat. |
Csontos (1899-ig Kosztrina, ukránul: Кострино [Kosztrino], szlovákul: Kostrina) falu Ukrajnában, Kárpátalján, az Ungvári járásban.
Fekvése
[szerkesztés]Ungvártól 60 km-re északkeletre, az Ung partján fekszik.
Története
[szerkesztés]A falu feletti dombon áll 1703-ban Kelet-Galiciából ide szállított görögkatolikus fatemploma.
1910-ben 1205 lakosából 112 magyar, 78 német, 1000 ruszin volt. Ebből 46 római katolikus, 1038 görögkatolikus, 98 izraelita volt.
A trianoni békeszerződésig Ung vármegye Nagybereznai járásához tartozott.
Népesség
[szerkesztés]1200 lakosú többségben görögkatolikus ruszin falu.
1910 | 1 205
|
Közlekedés
[szerkesztés]A települést érinti a Csap–Ungvár–Szambir–Lviv-vasútvonal.
Nevezetességek
[szerkesztés]- Görögkatolikus fatemploma 1703-1761 között épült. Az épület hosszúhajós és centrális elrendezés keveredése, mely a ruszin faépítészet egyik jellemzője. A templom épületet körbefutó alacsony eresz szegélyezi, amely a bejárat előtt két oszlopra támaszkodik. Tetőzete hármas tagolódású. A bejárat felett emelkedő négyzetes, sátortetős torony után két lépcsőzetesen csökkenő magasságú pagodaszerű, szélesen elterülő tetőzettel folytatódik. Bejárata szépen faragott, ikonosztáza gazdagon díszített.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ A Magyar Szent Korona Országainak 1910. évi népszámlálása
Források
[szerkesztés]- A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 ISBN 963 85683 3 X