Hanajna
Hanajna (Hnojné) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Kassai |
Járás | Nagymihályi |
Rang | község |
Első írásos említés | 1390 |
Polgármester | Helena Kráľová |
Irányítószám | 072 33 |
Körzethívószám | 056 |
Forgalmi rendszám | MI |
Népesség | |
Teljes népesség | 232 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 35 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 108 m |
Terület | 6,81 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Hanajna weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Hanajna témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Hanajna (szlovákul: Hnojné) község Szlovákiában, a Kassai kerület Nagymihályi járásában.
Fekvése
[szerkesztés]Nagymihálytól 12 km-re keletre, a Széles-tó délkeleti oldalán fekszik.
Története
[szerkesztés]A község területe már a kőkorszakban lakott volt, határában a bükki kultúra emberének cserépmaradványai kerültek elő. A 9. századtól szláv település állt ezen a helyen.
A mai falut 1390-ben említik először, a nagymihály-jeszenői uradalomhoz tartozott.
A 18. század végén, 1799-ben Vályi András így ír róla: „HANAJNA. Tót falu Ungvár Várm. földes Ura G. Sztárai Uraság, lakosai katolikusok, és ó hitűek, fekszik Sobrántzhoz 1 2/4 mértföldnyire, Tibének filiája, határja jó, fája mind a’ két féle elég, réttyei, ’s legelője is tágas.”[2]
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Hanajna, orosz-tót falu, Ungh vmegyében, ut. p. Nagy-Mihályhoz keletre 1 1/2 órányira; 81 romai, 132 g. kath., 4 evang., 12 zsidó lak. Emeletes kastély, egy szép angolkerttel. Fűrész- és liszt-malmok. Derék erdő. Sok széna, F. u. gr. Sztáray.”[3]
1920-ig Ung vármegye Szobránci járásához tartozott.
Népessége
[szerkesztés]1910-ben 434-en, többségében szlovák anyanyelvűek lakták, jelentős magyar kisebbséggel.
2001-ben 228 lakosából 207 szlovák volt.
2011-ben 237 lakosából 211 szlovák volt.
Nevezetességei
[szerkesztés]- Neobarokk stílusú temploma a 19. században épült.
- Ipari műemléke a malommúzeum.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.