Kiliwa
Koléew Ñaja' | |
---|---|
Tipus | llengua, llengua viva i llengua no-escrita ![]() |
Ús | |
Parlants | 46 (2010)[1] |
Autòcton de | ![]() |
Estat | Baixa Califòrnia |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengua indígena llengües ameríndies Hoka-Sioux hoka-sioux llengües yuma-cochimí ![]() | |
Característiques | |
Sistema d'escriptura | cap valor ![]() |
Institució de normalització | Instituto Nacional de Lenguas Indígenas |
Nivell de vulnerabilitat | 5 en perill crític ![]() |
Codis | |
ISO 639-3 | klb ![]() |
Glottolog | kili1268 ![]() |
Ethnologue | klb ![]() |
UNESCO | 726 ![]() |
IETF | klb ![]() |
Endangered languages | 2293 ![]() |
El kiliwa és una llengua mexicana del grup yuma-cochimí parlada pels kiliwes, que habita al nord-est de l'estat mexicà de Baixa Califòrnia. Pel seu nombre de parlants, és una de les llengües indígena amb menys parlants a Mèxic, i es troba en procés de desaparició. La major part dels parlants de kiliwa són ancians, i es concentren en localitats com Arroyo de León i la regió de la vall de Trinidad del municipi d'Ensenada.
Entre les característiques d'aquesta llengua està l'ocupació de xiulades i certs crits com a recursos de significació lingüística. Té 21 consonants i sis vocals, i inclou alguns sons que no posseeix el castellà, com el salt glotal o les oclusivas arrodonides o labialitzades.
Inventari fonològic
[modifica]L'inventari fonològic del kiliwa[2] és:
Bilabial | Coronal | Palatal | Velar | Labiovelar | Uvular | Glotal | |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Oclusiva | p | t | k | kʷ | q | ʔ (') | |
Africada | t͡s (ch) | ||||||
Fricativa | s | x | xʷ | h, hʷ | |||
Aproximant | r, l | j (y) | w | ||||
Nasal | m | n | ɲ (ñ) |
Hi ha vocals curtes i llargues, aquestes són: a, e, i, o, u, ā, ē, ī, ō, ū.[3]
Referències
[modifica]- ↑ INEGI, 2005, pàgina 41.
- ↑ Mixco, 1996, pp. 31-33
- ↑ «Diccionario práctico de la lengua kiliwa.». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 31 gener 2014].
Bibliografia
[modifica]- Ochoa Zazueta, Jesús Ángel (1978): Los kiliwa: y el mundo se hizo así. Instituto Nacional Indigenista. México.
- Mixco, Mauricio J. (1996): Kiliwa del Arroyo León, Baja California dentro de la serie el Archivo de lenguas indígenas de México, Colegio de México. México.
Enllaços externs
[modifica]- «Diccionario Práctico de la Lengua Kiliwa. México». Arxivat de l'original el 2016-03-04. [Consulta: 31 gener 2014]. Arnulfo Estrada Ramírez y Leonor Farldow Espinoza. Diccionario práctico Español-Kiliwa. Ensenada, Baja California, México. 2006. Página 150.
- Lenguas en riesgo. Los kiliwa Arxivat 2018-10-01 a Wayback Machine., al web de la Comisión Nacional para el Desarrollo de los Pueblos Indios (México).
- Diccionario Español-Kiliwa, al web d'AULEX (Mèxic) Arxivat 2008-10-06 a Wayback Machine.