Àcid petroselínic
Substància química | tipus d'entitat química ![]() |
---|---|
Massa molecular | 282,25588 Da ![]() |
Trobat en el tàxon | fonoll, coriandre, heura, api, pastanaga, comí, Cerfull, Agelas, Aralia spinosa, Agaricus blazei, anet, Angelica ternata, alcaravia, Eleutherococcus sessiliflorus, Hibiscus syriacus, Limnanthes alba, Macrococculus pomiferus, Momordica charantia, herba gatera, julivert, Teucrium royleanum, Thapsia garganica, Thapsia maxima, Thapsia minor, Fonollassa groga, arbre de la nou moscada, Mirris, Thapsia villosa var. laciniata, estafisàgria i Staphisagria macrosperma ![]() |
Estructura química | |
Fórmula química | C₁₈H₃₄O₂ ![]() |
![]() | |
SMILES canònic | |
SMILES isomèric | |
Identificador InChI | Model 3D ![]() |
L'àcid petroselínic, el qual nom sistemàtic és àcid (Z)-octadec-6-enoic, és un àcid carboxílic monoinsaturat de cadena lineal amb devuit àtoms de carboni, la qual fórmula molecular és . En bioquímica és considerat un àcid gras i se simbolitza per C18:1.
A temperatura ambient és un líquid amb un punt de fusió de 33 °C. La seva densitat entre 4 °C i 35 °C és de 0,8824 g/cm³ i el seu índex de refracció val 1,4536 a 65 °C.[1] És soluble en metanol, dietilèter i èter de petroli.[2] Fou aïllat per primer cop el 1909 pels investigadors Vongerichten i Kölher de les llavors del julivert, Petroselinum crispum, d'on prové el seu nom comú àcid petroselínic.[3][4] Posteriorment també s'ha aïllat en diversos olis de fruites i llavors, inclosos els de diverses umbel·les, incloent-hi les llavors d'heura i coriandre, Angelica polyclada.[5]
Referències
[modifica]- ↑ A. W. Ralston. Fatty Acids And Their Derivatives, 1948.
- ↑ «LipidBank - Fatty acid(DFA0105)». Arxivat de l'original el 2018-04-18. [Consulta: 17 abril 2018].
- ↑ Vongerichten; Kölher Ber., 42, 1909, pàg. 1638.
- ↑ A. W. Ralston. Fatty Acids And Their Derivatives, 1948.
- ↑ «LipidBank - Fatty acid(DFA0105)». Arxivat de l'original el 2018-04-18. [Consulta: 18 abril 2018].