Невір
село Невір | |
---|---|
Країна | ![]() |
Область | Волинська область |
Район | Камінь-Каширський район |
Громада | Камінь-Каширська міська громада |
Код КАТОТТГ | UA07040010340037551 |
Облікова картка | село Невір |
Основні дані | |
Засноване | 1662 |
Населення | 539 осіб |
Площа | 1747 км² |
Густота населення | 0,31 осіб/км² |
Поштовий індекс | 44223 |
Телефонний код | +380 3362 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 51°52′17″ пн. ш. 24°59′28″ сх. д. / 51.87139° пн. ш. 24.99111° сх. д.Координати: 51°52′17″ пн. ш. 24°59′28″ сх. д. / 51.87139° пн. ш. 24.99111° сх. д. |
Середня висота над рівнем моря |
142 м |
Водойми | Прип'ять, озеро Біле |
Місцева влада | |
Адреса ради | 44221, Волинська обл., Камінь-Каширський р-н, с. Велика Глуша, вул. Шевченка, 19 |
Карта | |
Мапа | |
![]() |
Неві́р — село в Україні, у Великоглушанському старостинському окрузі Камінь-Каширської громади Камінь-Каширського району Волинської області.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/%D0%A5%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%89%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D0%BF%D0%B5%D1%86._%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%82%D1%96_%D0%A8%D1%83%D0%B1%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%B0_1832_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83.png/220px-%D0%A5%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%89%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D0%BF%D0%B5%D1%86._%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%82%D1%96_%D0%A8%D1%83%D0%B1%D0%B5%D1%80%D1%82%D0%B0_1832_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/12/%D0%A5%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%89%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%82%D1%96_1840-1859.jpg/220px-%D0%A5%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%89%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%82%D1%96_1840-1859.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1b/%D0%A5%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%89%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%82%D1%96_%D1%82%D1%80%D1%8C%D0%BE%D1%85%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%81%D1%82%D1%96%D0%B2%D1%86%D1%96_XIX_%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%82%D1%82%D1%8F.jpg/220px-%D0%A5%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%89%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%82%D1%96_%D1%82%D1%80%D1%8C%D0%BE%D1%85%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%81%D1%82%D1%96%D0%B2%D1%86%D1%96_XIX_%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BB%D1%96%D1%82%D1%82%D1%8F.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bb/%D0%A5%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%89%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D1%96%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D1%83_%D0%B0%D1%82%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%96_%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D1%89%D1%96_%281899-1904_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D0%B8%2C_%D0%92%D0%B0%D1%80%D1%88%D0%B0%D0%B2%D0%B0-%D0%92%D1%96%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%8C%29.jpg/220px-%D0%A5%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%89%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D1%96%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%BE%D0%BC%D1%83_%D0%B0%D1%82%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%96_%D0%9F%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D1%89%D1%96_%281899-1904_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D0%B8%2C_%D0%92%D0%B0%D1%80%D1%88%D0%B0%D0%B2%D0%B0-%D0%92%D1%96%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%8C%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/87/%D0%A5%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%89%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%82%D1%96_1905_1915_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%96%D0%B2.jpg/220px-%D0%A5%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%89%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%82%D1%96_1905_1915_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%96%D0%B2.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/21/%D0%A5%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%89%D0%B5_%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D1%80%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B0_1910_%D1%80%D1%96%D0%BA.jpg/220px-%D0%A5%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%89%D0%B5_%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D1%80%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B0_1910_%D1%80%D1%96%D0%BA.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e9/%D0%9E%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%81%D1%82%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0_%D0%91%D1%96%D0%BB%D0%BE%D1%80%D1%83%D1%81%D1%96%D1%97_1910_%D1%80%D1%96%D0%BA.png/220px-%D0%9E%D0%B4%D0%BD%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%81%D1%82%D1%96%D0%B2%D0%BA%D0%B0_%D0%91%D1%96%D0%BB%D0%BE%D1%80%D1%83%D1%81%D1%96%D1%97_1910_%D1%80%D1%96%D0%BA.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ab/%D0%A5%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%89%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D1%80%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%86%D1%96%D0%B9%D0%BD%D1%96%D0%B9_%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%82%D1%96_1914_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83.jpg/220px-%D0%A5%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%89%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D0%B0%D0%B2%D1%81%D1%82%D1%80%D1%96%D0%B9%D1%81%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B0%D1%86%D1%96%D0%B9%D0%BD%D1%96%D0%B9_%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%82%D1%96_1914_%D1%80%D0%BE%D0%BA%D1%83.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/02/%D0%A5%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%89%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%B5%D1%86%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%82%D1%96_%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B4_I_%D0%A1%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BE%D0%B2._%D0%B2%D1%96%D0%B9%D0%BD%D0%BE%D1%8E.jpg/220px-%D0%A5%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D1%80%D0%B8%D1%89%D0%B5_%D0%BD%D0%B0_%D0%BD%D1%96%D0%BC%D0%B5%D1%86%D1%8C%D0%BA%D1%96%D0%B9_%D0%BA%D0%B0%D1%80%D1%82%D1%96_%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B4_I_%D0%A1%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BE%D0%B2._%D0%B2%D1%96%D0%B9%D0%BD%D0%BE%D1%8E.jpg)
Біля села Невір річку Прип'ять перетнув найдовший у Волинській області залізобетонний міст завдовжки 196 метрів. Міст збудований у 1982 році Луцьким мостозагоном № 60 [1]
До утворення князівств землі розташування села були межею племен дулібів (волинян, бужан), деревлян та дреговичів.
У V столітті до н. е. тут була поширена тщинецька культура, у V—IV століттях до н. е. — лужицька культура, в III—II століттях до н. е. — балто-слов'янська зарубинецька культура[2]. Час та обставини появи на терені волинян у різних дослідників різняться. За одними, волиняни з'являються в регіоні в IV—VI століттях й входили до дулібсько-волинянського племінного об'єднання[2]. За Ярославом Ісаєвичем у VII—IX століттях тут мешкало плем'я дулібів. За Володимиром Сергійчуком з VIII століття на заході Берестейщини проживали племена волинян, а на сході — деревляни[3]. За іншими дослідниками, на Берестейщині до IX століття мешкало племінне об'єднання ятвягів, проте пізніше тут почали освоюватися спочатку дреговичі, потім, в IX—XII століттях і значно інтенсивніше, волиняни, північна межа колонізації яких обмежувалася Пінськими болотами, Біловезькою Пущею та річкою Ясельдою.
Період Київської Русі (кінець IX ст. - ХІІІ ст.)
[ред. | ред. код]Територія розташування села входила до Берестейської землі і знаходилась на межі Волинського князівства (з центром у місті Володимир) та Турівсько-Пінського князівства (з центром в Турові, а потім в Пінську). Імовірно кордон між князівствами проходив по річці Прип'ять.
Період Галицько-Волинського князівства (1199 - 1316)
[ред. | ред. код]У 1199 році князь волинський Роман Мстиславич утворює Галицько-Волинське князівство, до якого крім Волині та Галичини входить Берестейська та Дорогичиська землі, а Турово-Пинське князівство потрапляє під його протекторат[4]. Таким чином територія села ввійшла складу до Галицько-Волинського князівства[5].
У Галицько-Волинському літописі щодо Берестейської землі в 1213 році вжита паралельна назва Україна: «Даниїлу же возвратившуся к домови і єха з братом, і прия Берестій, і Угровеськ, в Верещин, і Комов, і всю Україну»[6]. У цей час на Полісся та Підляшшя стали активно здійснювати напади лицарі-хрестоносці, які припинилися після розгрому їхнього війська Данилом Галицьким у 1237—1238 роках.
Частими були також напади на Полісся ятвягів та литовців[7]. У 1251—1253 роках руський король Данило Галицький дарував половцям хана Тегака землі на Берестейщині, для захисту північної Волині від нападів ятвягів та литовців. Кочовики заснували там 40 поселень й зберігали свою ідентичність до початку XVI століття.
Період Великого князівства Литовського (1316 - 1569)
[ред. | ред. код]Взимку 1316 року литовська армія на чолі з Гедимином пішла походом на Галицько-Волинське князівство, який закінчився приєднанням частини Берестейської землі до складу Великого князівства Литовського[8]. Точна дата остаточного приєднання території села до Литви невідома й у різних дослідників різниться[8].
Ймовірно з 1320-х років територія села входила до складу Троцького, а з 1513—1520 років — до Підляського воєводства Великого князівства Литовського[9].
У 1404—1519 роках у складі Великого князівства Литовського існувало удільне Кобринське князівство, яке належало князям Кобринським, потомкам князя Ольгерда[10].
1566 року східна частина Берестейської землі з містами Берестям, Кобринем, Кам'янцем і Пінським повітом увійшла до новоствореного Берестейського воєводства[5].
За Люблінською унією територія де розташоване село перейшла до Волинського воєводства.
У 1595 році під час повстання Наливайка в околицях Пінська двічі побувала козацька армія[11]. У вересні 1648 року після появи невеликого козацького загону почалося повстання в Бересті, внаслідок якого було повалено шляхту та заявлено про приєднання до української козацької держави[12]. У жовтні 1648 року повстало населення Пінська[12], Турова, Янова, Кобрина[12]. Повстання було придушене лише в січні 1649 року польським військом на чолі з гетьманом литовським Радзивіллом[12]. Згодом полковник Війська Запорізького Думинський організовував у Берестейщині (за вказівкою Хмельницького) підпільну повстанську мережу доки не був арештований влітку 1651 року та згодом страчений[13][14]. У 1655—1659 роках до складу Гетьманщини входив Пінсько-Турівській козацький полк, центром якого було місто Давид-Городок у Пінському повіті[15][16]. 1657 року пінська шляхта, очолювана Лукашем Єльським, проголосила про своє входження до Гетьманщини. За договором від 16 жовтня 1657 року між Богданом Хмельницьким та шведським королем Карлом X Берестейське воєводство повинно було цілком увійти до складу козацької держави[3]. У 1658—1660 роках на Поліссі діяв козацький загін полковника Василевича, дещо згодом болотними літниками проходив загін Кургана[17][18]. У 1664—1666 роках на Поліссі діяв повстанський селянсько-козацький загін полковника Василевича[18][17].
Після другого поділу Польщі село відійшло до складу Російської імперії.
З 1795 року село входило до Великоглушанської волості Ковельського повіту Волинської губернії Російської імперії з центром в Великій Глуші.
Щонайменше з 1905 року на західній околиці села Невір формується, імовірно єврейська, колонія Невір.
У 1915—1918 роках Полісся і Волинь по лінії Барановичі — Пінськ — Камінь-Каширський зайняли німецькі війська, чимало мирного населення евакуювалося на схід, у далеку глибину Російської імперії[19][20].
Період Української Народної Республіки та Гетьманату (1918 - 1920)
[ред. | ред. код]З 6 березня 1918 року село входило до складу землі Волинь або землі Підляшшя Української Народної Республіки.
З 29 квітня 1918 року Скоропадським змінено адміністративний поділ та відновлено Волинську губернію в складі Української держави. Губернським комісаром Генерального секретаріату призначено — В'язлова Андрія Григоровича.
Гміна Леликів з селом 12 грудня 1920 р. (разом з гмінами Хотешів, Велика Глуша, Сошично, Боровно і Камінь Каширськ ввійшли до складу новоствореного Каширський повіту (утворений з частини Ковельського повіту). Адміністративним центром було містечко Камінь-Каширський. 19 лютого 1921 р. Каширський повіт увійшов до складу новоутвореного Поліського воєводства.
За Ризьким миром 18 березня 1921 року село остаточно закріплено в складі Польщі[21].
15 грудня 1926 р. ґміну Леликів з селом передано до Кобринського повіту.
Розпорядженням Ради Міністрів 19 березня 1928 р. села Почапи, Вілька Щитинська і Залухів вилучено з ґміни Леликів Кобринського повіту та включено до ґміни Велика Глуша Каширського повіту.
У вересні 1939 року відповідно до пакту Молотова — Ріббентропа СРСР і Німеччина розділили між собою територію Польщі[22]. Кордон між УРСР і БРСР прокладено за адміністративною межею між Волинським і Поліським воєводствами з частковим випрямленням шляхом приєднання до УРСР Каширського повіту та окремих сіл Кобринського і Дорогичинського повітів[23]. Проти цього рішення в Бересті, Кобрині та Пінську відбулися демонстрації жителів міст з проханням включити ці землі до складу УРСР[24].
27 листопада 1939 р. село включено до новоутвореної Волинської області. 17 січня 1940 р. Каширський повіт ліквідовано у зв'язку з розподілом його на Любешівський і Камінь-Каширський райони.
Під час німецької окупації в серпні 1941 року німецька влада включила село до генеральної округи Волинь новоствореного Райхскомісаріату Україна (Камінь-Каширський, Ковельський, Пінський, Кобринський гебіти).
З радянських часів до адміністративної реформи 2020 року село входило до складу Великоглушанської сільської ради Любешівського району Волинської області.
В с.Невір щонайменше з 1805 року діє церква святого Іоана Богослова, в якій велись церковні метричні книги (аналог сучасної функції держави щодо реєстрації народжень, шлюбів та смертей) та складались інші церковні документи (шлюбні обшуки і т.п.). До парафії вказаної церкви відносились такі сусідні села як: Хабарище (Михалин), Залухів, Щитинська Воля.
Документально встановлено, що:
- принаймні з 1805 року до 1837 року в церкві святого Іоана Богослова в Невірі здійснювалось ведення метричних книг щодо місцевих мешканців греко-католицького (греко-уніатського) віросповідання;
- принаймні з 1834 року в церкві святого Іоана Богослова в Невірі здійснювалось (одночасно з греко-католиками) ведення метричних книг щодо місцевих мешканців православного віросповідання.
-
Невір, метрична книга (греко-католики), 1818 рік, титулка
-
Невір, метрична книга (греко-католики), 1818 рік
-
Невір, метрична книга (православні), 1834 рік, титулка
-
Невір, метрична книга (православні), 1834 рік
-
Невір, метрична книга (греко-католики), 1835 рік, титулка
-
Невір, метрична книга (греко-католики), 1835 рік
-
Невір, метрична книга (греко-католики), 1837 рік, титулка
-
Невір, метрична книга (греко-католики), 1837 рік
-
Метрична книга (православ'я) 1890 р. сіл Невір, Залухів, Хабарище (Михалин), Щитинська Воля
-
Демографія приходу церкви сіл Хабарище, Невір, Залухів, Щитинська Воля з 1842 по 1914 роки
-
Каталог метричних книг, Невір, 1676-1933 роки
Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 584 особи, з яких 284 чоловіки та 300 жінок.[25]
За переписом населення України 2001 року в селі мешкали 532 особи.[26]
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:[27]
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 98,14 % |
білоруська | 0,93 % |
російська | 0,93 % |
- У селі Хабарище, що у свій час входило до складу Невіру, народився Лукашик Степан Іванович — кандидат економічних наук; державний діяч;
- У селі народився Малафіїк Іван Васильович — професор, доктор педагогічних наук
- У селі народився Володимир (Мельник) — архієпископ Володимир-Волинський і Ковельський Володимир (у миру — Костянтин Павлович Мельник) — архієрей Української Православної Церкви (Московського Патріархату), Володимир-Волинської єпархії УПЦ (МП).
- ↑ Кравчук П. А. Книга рекордів Волині. — Луцьк : Волинська обласна друкарня ; Любешів : Ерудит, 2005. — 304 с. — ISBN 966-361-079-4., Найдовший залізобктонний міст, с. 163.
- ↑ а б Леонюк, 1996, с. 347.
- ↑ а б Сергійчук, 2008, с. 494.
- ↑ Леонюк, 1996, с. 8, 348.
- ↑ а б Леонюк, 1996, с. 54.
- ↑ Леонюк, 1996, с. 11, 54, 348.
- ↑ Леонюк, 1996, с. 10.
- ↑ а б Леонюк, 1996, с. 12.
- ↑ Леонюк, 1996, с. 54, 350.
- ↑ Леонюк, 1996, с. 349.
- ↑ Леонюк, 1996, с. 350.
- ↑ а б в г Леонюк, 1996, с. 17.
- ↑ Леонюк, 1996, с. 18, 351.
- ↑ Леонюк, 1996, с. 16.
- ↑ Леонюк, 1996, с. 16, 352.
- ↑ Леонюк, 1996, с. 18, 352.
- ↑ а б Леонюк, 1996, с. 21-22.
- ↑ а б Леонюк, 1996, с. 352.
- ↑ Леонюк, 1996, с. 354.
- ↑ Аркушин, 2015, с. 7.
- ↑ Леонюк, 1996, с. 27.
- ↑ Леонюк, 1996, с. 28.
- ↑ Указ Президії Верховної Ради СРСР від 04.12.1939 «Про розмежування областей між Українською РСР і Білоруською РСР»
- ↑ Леонюк, 1996, с. 29.
- ↑ Кількість наявного та постійного населення по кожному сільському населеному пункту, Волинська область (осіб) - Регіон, Рік, Категорія населення , Стать (1989(12.01)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 20 жовтня 2019.
- ↑ Кількість наявного населення по кожному сільському населеному пункту, Волинська область (осіб) - Регіон , Рік (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 20 жовтня 2019.
- ↑ Розподіл населення за рідною мовою, Волинська область (у % до загальної чисельності населення) - Регіон, Рік , Вказали у якості рідної мову (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 20 жовтня 2019.
- Село Невір // Облікова картка на офіційному вебсайті Верховної Ради України.
- Погода в селі Невір [Архівовано 5 березня 2016 у Wayback Machine.]
|
![]() |
Це незавершена стаття з географії Волинської області. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |