Хронологија Народноослободилачке борбе април 1942.
Изглед
![Партизанска споменица 1941.](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c7/Partizanska_spomenica_1941%2C_eksponat_u_muzeju_u_Beloj_Crkvi.jpg/180px-Partizanska_spomenica_1941%2C_eksponat_u_muzeju_u_Beloj_Crkvi.jpg)
Хронолошки преглед важнијих догађаја везаних за Народноослободилачку борбу народа Југославије, који су се десили током марта месеца 1942. године:
![]() ![]() |
1. април
[уреди | уреди извор]- У току ноћи 1/2. априла група четника, коју је предводио Станко Врховац, у селу Горња Јошавка, код Челинца, из куће Данила Вуковића изнела рањеног др Младена Стојановића (1896—1942), начелника Оперативног штаба за Босанску крајину и однела га до потока Млинска Ријека, где су га убили. Младен је претходне ноћи, 31.март/1. април, заробљен од стране четника који су извели пуч у Четвртом крајишком партизанском одреду. Заједно са Младеном, заробљена је докторка Даница Перовић, која је водила бригу о њему. Неколико месеци касније Стојановић је проглашен за народног хероја.[1][2][3]
3. април
[уреди | уреди извор]- У току ноћи 3/4. април у селу Личка Јесеница, код Огулина, Ђуро Видаковић командант Трећег вода у Трећој плашчанској чети Другог кордунашког партизанског одреда извршио четнички пуч. Видаковић, који је од раније био симпатизер четника и одржавао везу са Италијанима из Плашког, на превару је разоружао остала два вода под изговором да им се привремено одузима наоружање зато што су се у партизанске редове, наводно, увукли „усташки шпијуни”, који су похапшени. Међу ухапшенима били су — командант Другог кордунашког одреда Роберт Домани (под илегалним именом Владо Иванић), политички комесар Трећег батаљона и члан Котарског комитета КПХ за Слуњ Бранко Латас, командир и политички комесар Треће плашачке чете Стево Чубрило и Адолф Штајнбергер (под илегалним именом Драго Домјанић). Након физичке тортуре, они су стрељани и бачени у јаму Балинка, код Личке Јесенице, дубоку преко 300 метара. Домани и Штајнберг били су учесници Шпанског грађанског рата, а након рата су проглашени за народне хероје.[4][5][6]
4. април
[уреди | уреди извор]- У Београду, у улици Шуматовачкој код броја 10, у полицијску заседу упао Тодор Дукин (1914—1942), секретар Окружног комитета КПЈ за Београд и у сукобу са агентима Специјалне полиције погинуо.[7]
13. април
[уреди | уреди извор]- У селу Југовцу, код Прокупља, у сукобу с бугарском војском, погинули Станимир Вељковић Зеле (1919—1942), члан Покрајинског комитета СКОЈ за Србију и Милош Мамић (1918—1919), члан Покрајинског комитета КПЈ за Србију, народни хероји.[8][9][10]
25. април
[уреди | уреди извор]- У Шћепан Пољу, код Фоче, у Централној болници НОП и ДВ Југославије од пегавог тифуса умро Слободан Принцип Сељо (1914—1942), члан Главног штаба НОП и ДВ за Босну и Херцеговину и командант Оперативног штаба НОП и ДВ за источну Босну. Међу првим партизанским борцима је 6. септембра 1942. проглашен за народног хероја.[11]
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ Хронологија ослободилачке борбе 1964, стр. 227–230.
- ^ Народни хероји 2 1982, стр. 224.
- ^ Башић 1969, стр. 156–169.
- ^ Одић & Комарица 1988, стр. 317–321.
- ^ Народни хероји 1 1982, стр. 193.
- ^ Народни хероји 2 1982, стр. 263.
- ^ Улице и тргови Београда 2004.
- ^ Хронологија ослободилачке борбе 1964, стр. 257–258.
- ^ Народни хероји 1 1982, стр. 484.
- ^ Народни хероји 2 1982, стр. 310.
- ^ Народни хероји 2 1982, стр. 129.
Литература
[уреди | уреди извор]- Хронологија ослободилачке борбе народа Југославије 1941—1945. Београд: Војно-историјски институт. 1964.
- Башић, Раде (1969). Доктор Младен. Београд: „Народна армија”.
- Жене Србије у НОБ. Београд: Просвета/Нолит. 1975.
- Хронологија револуционарне делатности Јосипа Броза Тита. Београд: „Експорт прес“. 1978.
- Хронологија Радничког покрета и СКЈ 1919—1979 том II. Београд: „Институт за савремену историју“. 1980.
- Лексикон Народноослободилачког рата и револуције у Југославији 1941—1945 том I. Београд: „Народна књига”. 1980.
- Лексикон Народноослободилачког рата и револуције у Југославији 1941—1945 том II. Београд: „Народна књига”. 1980.
- Народни хероји Југославије том I. Београд: „Народна књига”. 1982.
- Народни хероји Југославије том II. Београд: „Народна књига”. 1982.
- Одић, Славко; Комарица, Славко (1988). Партизанска обавештајна служба 1941—1942. Шта се стварно догађало том II. Загреб: Центар за информације и публицитет.
- Улице и тргови Београда. Београд: Библиотека града Београда. 2004.
- Приручник за читање Београда — Места страдања и антифашистичке борбе у Београду 1941—1945. Београд. 2013. ISBN.
љ