У насељу Треботин живи 557 пунолетних становника, а просечна старост становништва износи 43.4 година (42.4 код мушкараца и 44.5 код жена). У насељу има 169 домаћинстава, а просечан број чланова по домаћинству је 4.03.
Ово насеље је великим делом насељено Србима (према попису из 2002. године), а у последња три пописа, примећен је пад у броју становника.
Ово насеље је постојало још у време Немањића и кнеза Лазара мада под другачијим именом које је непознато. Име Треботин настаје након што је ово село покосила епидемија куге које је истребила сво становништво (истребити-Треботин) највероватније у 15. веку. У старо насеље су поново дошле породице највише из околних села попут Церове, Пепељевца, Мале Врбнице и других. Тада је име места промењено у Треботин.
У међувремену је у селу изграђен пут Крушевац-Александровац 1876. године и он је раздвојио Треботин и Жабаре. Такође изграђен је и мост преко Пепељуше. Верује се да су Турци из Азије донели врсту куге која је поново покосила житеље овог места.
Треботин је више пута био центар Треботинске општине док је након рата са Бугарском то била Великоврбничка општина са Треботином у центру. Треботин је био центар општине током владавине кнеза Милоша, Александра, Михаила и кнеза после краља Милана и Александра. Први пут је Треботин потпао под Крушевачку општину у време владавине Петра I Карађорђевића.
^Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2003, подаци по насељима. Подгорица: Републички завод за статистику. септембар 2005. COBISS-ID 8764176.
^Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима. Подгорица: Републички завод за статистику. септембар 2004. ISBN978-86-84433-00-0.