Лаколит
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fb/Avala_sa_Ibarske_magistrale.png/220px-Avala_sa_Ibarske_magistrale.png)
Лаколит је конкордантно магматско тело сочивастог облика. Спада у конкордантна тела већих димензија.[1] То је плутонски магматски облик јер постаје хлађењем и консолидацијом магме у унутрашњости Земље. Због тога што се магма под притиском утискује испод површинских слојева Земљине коре и издиже их у облику сочива, свода или кубета овај облик има морфолошки значај. Издигнути повлатни слојеви Земљине коре могу процесима ерозије и денудације бити уништени а лаколит оголићен, када се појављује у рељефу у виду узвишења. Репрезентативни примери лаколита су планине Хенри, Елен, Холмс, Елсворт и Пенел у држави Јута (САД), Ају-Даг, Кастел, Плака и Ватели на јужној обали Крима итд. На територији Србије лаколити су планине Цер, Борања и Авала. Планина Авала је пример још увек нееродираног лаколита.[2]
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ Јовановић, Велимир; Срећковић-Батоћанин, Даница (2006). Основи геологије. Београд: Завод за уџбенике. стр. 70. ISBN 86-17-13048-2.
- ^ Петровић, Драгутин; Манојловић, Предраг (2003). Геоморфологија. Београд: Географски факултет, Београд. стр. 116. ISBN 86-82657-32-5.