Базел
![]() |
Базел Basel-Bâle-Basilea | |
---|---|
![]() Мост на Рајни у Базелу | |
Административни подаци | |
Држава | ![]() |
Кантон | Кантон Базел-град |
Основан | 374. |
Становништво | |
Становништво | |
— | 167.365 |
— густина | 7.356,7 ст./km2 |
Агломерација | 494.299 |
Географске карактеристике | |
Координате | 47° 33′ 02″ С; 7° 35′ 28″ И / 47.550556° С; 7.591111° И |
Временска зона | UTC+1 (CET), лети UTC+2 (CEST) |
Апс. висина | 260 m |
Површина | 22,75 km2 |
Остали подаци | |
Градоначелник | Гуј Морин |
Позивни број | 061 |
Веб-сајт | |
basel.ch |
Базел (нем. Basel, фра. Bâle, итал. Basilea) је важан град у Швајцарској, трећи по величини (после Цириха и Женеве). Базел је и главни град и највеће од три насеља истоименог Кантона Базел-град.
Базел је посебан због свог положаја на тромеђи Швајцарске са Немачком и Француском, па се градска зона простире кроз три државе. Град је познат и као једина значајна лука у оквиру државе.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9b/Basel_-_Stadtpanorama_vom_M%C3%BCnsterturm.jpg/500px-Basel_-_Stadtpanorama_vom_M%C3%BCnsterturm.jpg)
Географија
[уреди | уреди извор]Базел се налази на крајњем северу Швајцарске и град својим управним границама дотиче државне границе са Немачком и Француском. Од престонице Берна град је удаљен 100 км северно, а близу Базела су и Милуз у Француској (35 км) и Фрајбург у Немачкој (70 км).
Рељеф: Базел се развио на месту где река Рајна прави нагли заокрет из правца запад-исток у правац југ-север, стварајући тако услове за развој значајније луке. Градско подручје је равничарско, али се већ на десетак километара јужно уздиже планински масив Јуре. Базел са својим 260 m надморске висине је такође најнижа тачка целе Швајцарске.
Клима: Клима области Базела је умерено континентална.
Воде: Базел се налази на великој европској реци Рајни, најпрометнијој на Континенту. Рајна овде прави нагли заокрет из правца запад-исток у правац југ-север, стварајући тако услове за развој значајније луке. Због тога је Базел једина значајна лука у држави. Град се налази на обе обале ове значајне европске реке, па се састоји од малог Базела (нем. Kleinbasel) на десној обали реке Рајне и великог Базела (нем. Grossbasel) на левој обали.
Привреда
[уреди | уреди извор]Базел је центар хемијске и фармацеутске индустрије. Велика предузећа као Новартис (Novartis) и Хофман-ЛаРош (Hoffmann-LaRoche) имају своја седишта у Базелу. Поред тога Базел је главни железнички чвор са једним од највећих теретних железничких колодвора у Европи. Са својом бродском луком (једином у Швајцарској) Базел је путем реке Рајне повезан са Северним морем. Аеродром Базел се налази на територији Француске и повезан је екстериторијалним путем. Кроз аеродром пролази француско-швајцарска царинска зона.
Историја
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/56/Nuremberg_chronicles_-_BASILEA.png/270px-Nuremberg_chronicles_-_BASILEA.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/34/Munsterplatz%2C_Basel%2C_Switzerland.jpg/270px-Munsterplatz%2C_Basel%2C_Switzerland.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dd/Basel_suedliches_Rheinufer.jpg/270px-Basel_suedliches_Rheinufer.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d1/Marktplatz_Basel_2008_%2845%29.jpg/270px-Marktplatz_Basel_2008_%2845%29.jpg)
Прва насеља на месту Базела везују се за доба праисторије и келтска племена. Почетком нове ере ово подручје су запосели се Римљани и основали насеље Августу Раурику.
Почетком средњег века кроз ову област протутњало је много варварских племена. 999. године насеље дошло под управу принчева-владика и овако ће остати све до времена појаве протестантизма у 16. веку. У 11. веку почиње изградња катедрале, а у следећем веку моста преко Рајне, захваљујући којем је град постао важно саобраћајно чвориште.
Године 1501. Базел се придружио Швајцарској конфедерацији. 1529. године јавља се у Базелу се јавља и покрет реформације, под великим утицајем Жана Калвина. У ово време град постаје значајно средиште науке, уметности и штампе.
Током Француске револуције (1789—1799) грађани Базела су активно учествовали у свим догађањима, па је град са околином 1792. године припојен француском „трабанту“, Раурацијској републици. У оквиру ње град остао све до пада Наполеона 1814. године. Тада су Базел и њена непосредна околина припојени Швајцарској конфедерацији, што је остало до данас. Међутим, 1833. године, услед сталних неспоразума између града и његове околине, дошло је до раздвајања првобитног кантона Базел на два нова: Кантон Базел-град и Кантон Базел-провинција.
После 1815. године. Базел више није видео ратова, па се до данас развио у јако индустријско и културно средиште на Рајни.
Становништво
[уреди | уреди извор]![]() | Овај одељак би требало проширити. Можете помоћи додавањем садржаја. |
Година |
---|
Становништво |
По проценама из 2008. године у Базелу живи приближно 167.000 становника, а у градској зони безмало пола милиона. По оба показатеља то је трећи град у Швајцарској.
Језик: Швајцарски Немци чине традиционално становништво града и немачки језик је званични у граду и кантону. Међутим, градско становништво је током протеклих неколико деценија постало веома шаролико, па се на улицама Базела чују бројни други језици.
Вероисповест: Месни Немци су у 16. веку прихватили протестантизам. Међутим, последњих деценија у граду се знатно повећао удео римокатолика. Данашњи верски састав града је: протестанти 26,5%, римокатолици 24,9%, атеисти 31,0%, муслимани 6,7%, јевреји 0,8%.
Знаменитости града
[уреди | уреди извор]Базел поседује добро очувано старо градско језгро са бројним црквама, палатама, трговима, фонтанама, споменицима. Поред тога град има и бројне велелепна управна здања, бројне паркове, алеје, дугачак кеј дуж Рајне. Од тога требало би се издвојити Катедралу, започету још у 11. веку, и градску већницу из 15. века.
Саобраћај
[уреди | уреди извор]Базел је пре свега познат по значајној речној луци, јединој већег значаја у Швајцарској и највишој већој луци на Рајни. Градски аеродром се налази у суседној Француској и заједнички је за градове Базел, Милуз (ФРА) и Фрајбург (НЕМ). Град има и важну железничку станицу, која је 2007. године добила директну везу ТЖВ линијом са Паризом.
Град и развијен унутрашњи саобраћај. Посебно важан сегмент јавног градског превоза су трамваји, који иду и преко државних граница, до предграђа у Немачкој и Француској.
Партнерски градови
[уреди | уреди извор]Галерија
[уреди | уреди извор]-
Градска катедрала
-
Мезетурм, облакодер Трговачког центра
-
Стара градска кућа
-
Савремено здање Универзитета у Базелу
Референце
[уреди | уреди извор]Спољашње везе
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dd/Wikivoyage-Logo-v3-icon.svg/40px-Wikivoyage-Logo-v3-icon.svg.png)