Јужни Мармарош
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ab/Harta_jud_Maramures%2Bmarca_veche.png/250px-Harta_jud_Maramures%2Bmarca_veche.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/56/Maramures_Reg.svg/250px-Maramures_Reg.svg.png)
Јужни Мармарош или Јужни Марамуреш, односно Румунски Мармарош или Румунски Марамуреш (рум. Maramureșul de Sud, укр. Південна Мармарощина, рус. Южный Мармарош) је једна од историјских покрајина Румуније у данашњем крајњем северозападном делу Румуније. Највећи град и историјско и културно средиште јужног Марамуреша је град Мармарош-Сигет.
Треба напоменути да појам историјске области Мармарош обухвата и југоисточну половину Закарпатске области у Украјини, док се само јужна половина Марамуреша налази у Румунији, где се обично она подразумева под овим именом.
Порекло назива
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/24/Judetul_Maramure%C5%9F-_microregiunile_istorice_%C5%9Fi_etnografice.jpg/250px-Judetul_Maramure%C5%9F-_microregiunile_istorice_%C5%9Fi_etnografice.jpg)
Име Марамуреш је румунског порекла и значи велики „Велики Муреш”. Други, више мађарски назив за ову област је Сатмар по мађарском облику за град Сату Маре (Сатмар).
Природни услови
[уреди | уреди извор]Област румунског Марамуреша представља данас најудаљенији део румунске државе од престонице Букурешта. Марамуреш обухвата две велике долине (горње Тисе и средишњег Самоша). На југу и северу граница је природна у виду планина из Карпатског система, на истоку се налази клисура, која одваја ову област од Трансилваније, а на југозападу Самош одваја Марамуреш од Кришане. Северозападна граница је такође природна (плнинско било), али и државна према Украјини. Граница ка Мађарској је политичког порекла и настала је 1918. г.
Данас постоји и округ Марамуреш, који обухвата само источну половину румунског Марамуреша.
Становништво
[уреди | уреди извор]Већинско становништво румунског Марамуреша су Румуни (око 2/3), али постоји значајна мађарска мањина (око 25%), док Украјинци чине око 3%. Румуни су традиционално становници планинског и брдског дела Марамуреша ка истоку, а Мађари низијског, западног дела уз границу са матичном државом. Украјинска национална мањина живи на северу покрајине уз границу са Украјином. Поред њих овде у знатно мањем постотку живе и Немци и Роми.
Управна подела и градови
[уреди | уреди извор]Марамуреш обухвата неколико округа данашње Румуније:
- Марамуреш (једини цео округ)
- Сату Маре (северна половина округа)
- Салаж (веома мали северни део округа)
Данас највећи градови Марамуреша су Баја Маре и Сату Маре. Са друге стране, трећи град по величини и знатно мањи од њих, Сигет Мармаћеј, сматра се историјским и културним средиштем Марамуреша.
Галерија
[уреди | уреди извор]-
православна црква из дрва
-
планине у Марамурешу (источни Карпати)
-
народни парк Родна
-
манастир Барсана
-
гробље у Сапанчи
-
фолклорни музеј Марамуеша
Види још
[уреди | уреди извор]Литература
[уреди | уреди извор]- Földvary, Gábor Z. (1988). Geology of the Carpathian Region. Singapore: World Scientific Publishing Company.