Mechelen
(Mesto)
| |
---|---|
| |
Symboly obce | |
![]() |
![]() |
Erb | Vlajka |
Zemepisné údaje | |
Štát | ![]() |
Región | ![]() |
Spoločenstvo | ![]() |
Provincia | ![]() |
Okres | Mechelen |
Súradnice | 51°01′S 4°28′V / 51,017°S 4,467°VSúradnice: 51°01′S 4°28′V / 51,017°S 4,467°V |
Rozloha – Poľnohosp. pl. – Zastavané pl. – Iné pl. |
65,19 km² (2009) 56,4% 15,19% 28,41% |
Demografické údaje (zdroj: fgov.be) | |
Počet obyvateľov – Muži – Ženy Hustota obyvateľstva |
80 940 (01/01/2010) 48,86% 51,14% 1 242 obyv./km² |
Veková štruktúra – 0 – 19 rokov – 20 – 64 rokov – 65 rokov a viac |
21,16% 61,36% 17,47% |
Cudzinci | 8,02% (01/01/2008) |
Ekonomika | |
Nezamestnanosť | 11,94 % (1. 1. 2006) |
Priemerný ročný príjem | 13 910 €/obyv. (2003) |
Poloha | |
![]() | |
Poloha obce v provincii Antverpy | |
Ďalšie informácie | |
PSČ | 2800 |
Telefónna predvoľba | 015 |
Oficiálny web | http://www.mechelen.be |
Mechelen (fr. Malines, nem. Mecheln) je belgické mesto a správne centrum jedného z obvodov provincie Antverpy vo Flámskom regióne. Obec Mechelen okrem vlastného mesta zahŕňa bývalé obce Heffen, Hombeek, Leest, Muizen a Walem a patrí k nej i osady Nekkerspoel a Battel. S 80 176 obyvateľmi je Mechelen desiatym najväčším mestom v Belgicku.
Mechelen sa nachádza v metropolitnej oblasti známej ako flámsky diamant na pol cesty medzi Bruselom a Antverpami vo vzdialenosti asi 25 km od oboch. Leží na rieke Dijle, a preto býva označované ako „Dijlestad“.
V roku 1559 sa Mechelen stal sídlom arcibiskupstva a od roku 1962 zdieľa túto funkciu s Bruselom.
Dejiny
[upraviť | upraviť zdroj]Archeologické nálezy, ktoré dokazujú osídlenie území medzi Bruselom, Leuvenom a Antverpami v dobe laténskej, sa koncentrujú najmä v okolí Mechelenu, kde boli pôvodne mokrade. Medzi tieto nálezy patrí 8,4 m dlhá kanoe z dubového kmeňa a osada s asi piatimi drevenými domami pri Nekkerspoele.
Územie Mechelenu pri rieke Dijle bolo osídlené aj v období Galorománov, ako to dokazuje niekoľko rímskych ruín a ciest.
V 3. - 4. storočí bola oblasť za slabnúceho vplyvu Rimanov osídlená germánskymi kmeňmi. Podľa tradície oblasť v 8. storočí pokresťančil škótsky alebo írsky misionár svätý Rumold (holandsky Rombout) a pravdepodobne tu založil aj kláštor.
V roku 1303 Mechelenu udelil mestské práva brabantský vojvoda Ján II. V tom čase sa začala aj rivalita medzi Mechelenom a Antverpami.
V 15. storočí sa Mechelen dostal pod vládu burgundského vojvodstva a nastalo obdobie rozkvetu. V roku 1473 Karol Smelý do mesta presunul niekoľko politických inštitúcii a až do Francúzskej revolúcie bol Mechelen sídlom vrchného súdu.
V neskorom stredoveku Mechelen bohatol vďaka obchodu so súknom a v prvej polovici 16. storočí za vlády Margaréty Habsburskej sa stal dokonca hlavným mestom Nizozemska (približne dnešné Holandsko, Belgicko a Luxembursko).
V druhej polovici 16. storočia prudko poklesol politický vplyv Mechelenu, pretože veľa vládnych inštitúcií bolo presunutých do Bruselu. Stratu politickej moci však vynahradil vzostup v cirkevnej hierarchii – roku 1559 sa stal Mechelen sídlom arcibiskupstva, a teda duchovným hlavným mestom Nizozemska. V roku 1572 počas osemdesiatročnej vojny mesto vypálili a vyplienili Španieli. Po tejto udalosti muselo byť mesto prestavané. V tomto období tu začala výroba nábytku, ktorá pretrváva dodnes.
V roku 1781 nariadil cisár Jozef II. Habsburský zbúranie mestských hradieb. Na ich mieste je dnes vnútorný cestný okruh.
19. storočie znamenalo nástup priemyslovej revolúcie. V roku 1835 bola otvorená prvá železničná trať v Európe medzi Bruselom a Mechelenom, ktorý sa stal belgickým železničným uzlom. To viedlo k rozvoju rôznych odvetví kovospracujúceho priemyslu, okrem iného železničného strojárenstva, ktoré je v meste dodnes.
Pamiatky
[upraviť | upraviť zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6c/St-Romboutskathedraal.jpg/220px-St-Romboutskathedraal.jpg)
- Katedrála svätého Rumolda (Sint-Romboutskathedraal) bola postavená v 13. - 16. storočí v štýle brabantskej gotiky. Jej veža má výšku 97 m (hoci pôvodné plány počítali s výškou 167 m) a je zapísaná do zoznamu svetového dedičstva UNESCO. Má dve zvonkohry, každú so 49 zvonmi.
- V meste sa nachádza niekoľko ďalších kostolov, ako napr. Sint-Janskerk (kostol sv. Jána), Kerk van Onze-Lieve-Vrouw-over-de-Dijle, baroková bazilika Basiliek van Onze-Lieve-Vrouw-van-Hanswijk alebo Sint-Pieter en Pauluskerk (kostol sv. Petra a Pavla).
- Na námestí Grote Markt sa nachádza radnica a početné historické domy. K budove radnice patrí bývalá gotická tržnica so súknom (Lakenhal) a zvonica (Belfort) zapísaná ma zozname svetového dedičstva.
- Klein Begijnhof a Groot Begijnhof (malý a veľký dvor bekýň) boli v roku 1998 zapísané do zoznamu svetového dedičstva UNESCO.
- Palác Margaréty z Yorku, nevlastnej starej matky Karola V., má gotickú fasádu a slúži ako divadlo.
- Palác Margaréty Habsburskej, tety Karola V., bol pôvodne sídlom vrchného súdu a dnes slúži ako justičný palác. Jeho renesančné záhrady sú prístupné verejnosti.
Významné osobnosti
[upraviť | upraviť zdroj]- Margaréta z Yorku (1446 - 1503), burgundská vojvodkyňa
- Margaréta Habsburská (1480 - 1530), habsburská miestodržiteľka v Nizozemsku, dcéra Maximiliána I. Habsburského, rímskeho cisára, a poručníčka Karola V.
- John Heywood (1497 - cca. 1575), anglický básnik
- Karol V. (1500 - 1558), rímsky cisár, žijúci do 17 rokov v Mechelene
- Rembert Dodoens (1517 - 1585), botanik, bylinkár a lekár
- Philippe de Monte (1521 - 1603), renesančný hudobný skladateľ
- François René Mallarmé (1755 - 1835), francúzsky politik žijúci v exile v Mechelene, kde i zomrel
Partnerské mestá
[upraviť | upraviť zdroj]Pozri aj
[upraviť | upraviť zdroj]Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Commons ponúka multimediálne súbory na tému Mechelen
Externé odkazy
[upraviť | upraviť zdroj]Zdroj
[upraviť | upraviť zdroj]Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Mechelen na českej Wikipédii.