1592
Пређи на навигацију
Пређи на претрагу
- Ово је чланак о години 1592.
Миленијум: | 2. миленијум |
---|---|
Вјекови: | 15. вијек – 16. вијек – 17. вијек |
Деценија: | 1560-е 1570-е 1580-е – 1590-е – 1600-е 1610-е 1620-е |
Године: | 1589 1590 1591 – 1592 – 1593 1594 1595 |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f4/Bihac_tvrdi_grad_AD_1590.jpg/250px-Bihac_tvrdi_grad_AD_1590.jpg)
Грегоријански | 1592. (MDXCII) |
Аб урбе цондита | 2345. |
Исламски | 1000–1001. |
Ирански | 970–971. |
Хебрејски | 5352–5353. |
Бизантски | 7100–7101. |
Коптски | 1308–1309. |
Хинду календари | |
• Викрам Самват | 1647–1648. |
• Схака Самват | 1514–1515. |
• Кали Yуга | 4693–4694. |
Кинески | |
• Континуално | 4228–4229. |
• 60 година | Yанг Вода Змај (од кинеске Нг.) |
Холоценски календар | 11592. |
Подробније: Календарска ера |
Година 1592 (MDXCII) била је пријеступна година која почиње у сриједу по грегоријанском календару одн. пријеступна година која почиње у суботу по 10 дана заостајућем јулијанском календару.
Догађаји
[уреди | уреди извор]- 5. 1. - Сабор на Градцу код Загреба: одредбе о начину мобилизирања земље против очекиваног турског напада ("обћи земаљски устанак")[1].
- 24. 1. - Банов брат Петар Ердеди постављен за капетана жумберачких ускока[2].
- 25. 1. - Турски велики везир пријети да ће султан послати флоту у Јадран против сењских ускока који непрекидно четују против Турака; краљ за новог сењског капетана поставља Јурја Ленковића[2].
- 30. 1. - Ипполито Алдобрандини изабран за папу Клемента VIII. (до 1605).
- 3. 3. - Изведено Шекспирово дело Хенри VI, 1. део.
- 21. 3. - Папа Клемент VIII се жали надвојводи Ернесту на ускоке који су недавно "поробили" трговачке бродове у Анкони[2].
- 13. 4. - Почиње Имџински рат, покушај Тоyотоми Хидеyосхија да освоји Кореју; Корејци у овом рату користе бродове корњаче.
- 13. 4. - Бан Томо Ердеди разгласио "обћи земаљски устанак"[3].
- 12. 4. - 2. 5. - Хасан-паша Предојевић гради (нову) Петрињу на ушћу Петрињчице у Купу[4]; хрватске и њемачке чете неактивне код Бреста и Горице.
- 15. 4. - Храстовица се предала Турцима након побуне, претходно освојена тврђава Горе[4].
- 14. 6.? - Турци ушли у Изачић којег је побуњена посада напустила[5].
- 19. 6. - Пад Бихаћа: град се споразумно предао послије шест дана опсаде, али обећања убрзо прекршена - убијене двије од пет тисућа кршћанских становника, 800 дјеце послато у Цариград[6].
- Овим је заокружено турско освајање данашње Босне (до 1878.).
- Бихаћ постаје сједиште ранијег Острожачког санџака (осн. 1578.).
- 5. 7. - Млечани (адм. Алморо Тиеполо) разорили Карлобаг[7].
- 19. 7. - Хасан-паша код Бреста поразио бана Ердедија и штајерске чете (у Цариграду 26. рујна прослављен тријумф), град запаљен следеће ноћи, штајерска посада убијена; Турци затим харају Туропољем и око Сиска[8].
- 20. 7. - Јапанци заузели Пјонгјанг, главни град Кореје - цар Сеоњо се повлачи на север.
- 23. 7. - Петар Ердеди се пробио из Керестинца који су Турци били опколили.
- 23 - 29. 7. - Друга опсада Сиска[9].
- 9. 8. - Јохн Давис вероватно открио Фалкландска острва.
- август - Енглези заробили код Азора велики португалски брод Мадре де Деус са богатим товаром из југоисточне Азије.
- коловоз-рујан? - Краљ Рудолф у Прагу одредио да "турско звоно" звони три пута на дан позивајући на молитву за обрану од Турака, одредио да се у свим његовим земљама сакупља новац и војска, велика појачања стижу у Загреб и околину.
- рујан, крајем - Хасан-паша у Туропољу спалио 49 села и два трговишта, паника због гласина чак у Љубљани[10].
- прије 29. 10. - Маркгроф Карл вон Бургау из Тирола именован командантом свих чета у Хрватској и Славонији (стиже 7. 11. у Загреб).
- ца. 14. 11. - Нови Хасан-пашин упад у Туропоље; око Загреба се окупља велика војска која не може пријећи набујалу Саву.
- 17. 11. - Сигисмунд III Васа, од раније владар Пољске-Литваније, наслеђује оца на шведском престолу.
- просинац - Ратне активности око Петриње обустављене због великог снијега[11].
- 25. 12. - Имџински рат: минговска војска прелази реку Јалу у помоћ Корејцима.
Током/тијеком године
[уреди | уреди извор]- Јован Кантул је нови српски патријарх (до 1614).
- Пећанац Дервиш Агић Сарвановић издејствовао да се из скадарског санџака издвоји црногорски с њим на челу (Улцињ, Бар и области од Бојане са Црном Гором); затим (1592/3) Акан-бали чауш на Цетињу врши попис за харач[12].
- Одштампана биографија Озане Которске Серафина Рација[13].
- Од 1566. до 1592. број спахија се смањио за половину[14].
- Отварање скеле (трговачке луке) у млетачком Сплиту, користе је босански трговци[15].
Рођења
[уреди | уреди извор]- 5. 1. - Шах Џахан, могулски владар († 1666)
- 22. 1. - Пиерре Гассенди, филозоф, научник († 1655)
- 28. 11. - Хуанг Таији (Абахаи), кинески цар († 1643)
- ? - Иван Бунић Вучић, пјесник († 1658)
- Мухамед Неркеси Сарајлија, пјесник († 1632)
Смрти
[уреди | уреди извор]- 23. 2. - Натал Бонифациј (Божо Бонифачић), бакрорезац и картограф (* 1538)
- 13. 9. - Мицхел де Монтаигне, есејиста (* 1533)
- 28. 10. - Огиер Гхиселин де Бусбецq, дипломата (* 1522)
- 17. 11. - Јохан III, краљ Шведске (* 1537)
- ? - Филип Соколовић, српски патријарх
- ? - Иван Пергошић, правник, преводитељ
Референце
[уреди | уреди извор]- ↑ Клаић, 372-4
- ↑ 2,0 2,1 2,2 Клаић, 372
- ↑ Клаић, 375
- ↑ 4,0 4,1 Клаић, 377
- ↑ Клаић, 378
- ↑ Клаић, 379
- ↑ Клаић, 380
- ↑ Клаић, 382
- ↑ Клаић, 383
- ↑ Клаић, 384-5
- ↑ Клаић, 386
- ↑ Владимир Ћоровић, Ослобођење Црне Горе, растко.рс (приступ. 2.8.2013.)
- ↑ Мирослав Пантић, Књижевност на тлу Црне Горе и Боке Которске од XVI до XVIII века, растко.рс
- ↑ Хисторија, 479
- ↑ Хисторија, 520 и 635
- Литература
- Вјекослав Клаић, Свезак трећи: дио први..... Прва књига: Доба краљева Фердинанда I., Максимилијана и Рудолфа (1527-1608) (арцхиве.орг)
- Хисторија народа Југославије II, Школска књига Загреб, 1959