Portal:Første verdenskrig/hendelse
Portal:Første verdenskrig/Utvalgt
Dette arkivet har 9 oppføringer, hver oppføring vil vises ca. 41 dager i året på portalsiden, med mindre feltet er konfigurert for tilfeldig valg. Hvis oppføringen du har lagt til ikke har dukket opp i denne telleren ennå kan du prøve å {{les mer}} i oppføringen.
. Hvis det ikke fungerer, sjekk at du har lagt til malen
Innhold: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 |
1
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f6/British_Mark_I_male_tank_Somme_25_September_1916.jpg/150px-British_Mark_I_male_tank_Somme_25_September_1916.jpg)
Slaget ved Somme sto ved elva Somme i Nord-Frankrike fra 1. juli til 18. november 1916 mellom Frankrike og det britiske imperiet på den ene siden og Tyskland på den andre. Slaget var planlagt som en britisk offensiv for å lette presset på Russland og binde opp tyske styrker som kunne ved satt inn ved Verdun. Slaget var også første gang stridsvogner ble brukt i strid.
I løpet av slaget omkom nesten 1 million mann, kombinert med propagandafilmen Battle of the Somme ble Slaget ved Somme del av den britiske bevistheten i lang tid fremover.
rediger · flytt · historikk · diskusjon · Vises (+-2 dager) mellom: 1. januar og 10. februar
2
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/08/River_Clyde_May_6_1915.jpg/150px-River_Clyde_May_6_1915.jpg)
Slaget om Gallipoli var en større operasjon under den første verdenskrig som fant sted på den tyrkiske halvøya Gallipoli fra april 1915 til januar 1916. En kombinert britisk-fransk ekspedisjon ble etablert for å erobre det osmanske rikets hovedstad Konstantinopel (dagens Istanbul). Angrepet mislyktes og begge sider hadde store tap. På britisk side var marineminister Winston Churchill en av forkjemperne for operasjonen og da den mislyktes ble han tvunget til å gå av.
Gallipolis strategiske betydning ligger i at halvøya utgjør vestsiden av stredet Dardanellene, som sammen med Marmarahavet og Bosporosstredet danner forbindelsen mellom Egeerhavet og Svartehavet.
rediger · flytt · historikk · diskusjon · Vises (+-2 dager) mellom: 11. februar og 22. mars
3
Skuddene i Sarajevo var en hendelse den 28. juni 1914 der den østerriksk-ungarske erkehertugen Franz Ferdinand og hans ektefelle Sophie von Hohenberg ble myrdet av Gavrilo Princip under deres besøk i Sarajevo. Skuddene ble den utløsene årsaken til den diplomatiske Julikrisen som førte til utbruddet av første verdenskrig.
Princip ble dømt skyldig i høyforræderi og snikmord og idømt 20 års hardt tukthus, det tatt hensyn til hans unge alder på gjerningstidspunktet noe som reddet han fra dødsstraff. Han døde i 1918 på fengselssykehuset i festningen Terezín av knokkeltuberkulose.
rediger · flytt · historikk · diskusjon · Vises (+-2 dager) mellom: 23. mars og 1. mai
4
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/06/SMS_Seydlitz_after_Jutland.jpg/150px-SMS_Seydlitz_after_Jutland.jpg)
Jyllandsslaget var det største sjøslaget under første verdenskrig, og også historiens største sjøslag. Over hundre tusen mann og en tonnasje på to millioner bruttotonn deltok i slaget, som ble utkjempet den 31. mai-1. juni 1916 i Nordsjøen vest for Jylland.
Jyllandsslaget er et av de mest omtalte og dokumenterte slag i sjømilitær historie. Diskusjonen mellom de sakkyndige om hvem som egentlig vant slaget ved Jylland har pågått frem til denne dag, og vil fortsette å pågå. Både britene og tyskerne hevdet i sin krigspropaganda å være slagets vinnere. Målt i tonnasje og menn tapte britene mer enn tyskerne, slaget ble således en tysk materiell seier.
rediger · flytt · historikk · diskusjon · Vises (+-2 dager) mellom: 2. mai og 11. juni
5
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ce/Ztel1b.jpg/100px-Ztel1b.jpg)
Telegrammet fra Zimmermann (engelsk: Zimmermann Telegram; tysk: Zimmermann-Depesche; spansk: Telegrama Zimmermann) var et kryptert telegram sendt av Det tyske keiserrikets utenriksminister Arthur Zimmermann den 16. januar 1917, under første verdenskrig til den tyske ambassadøren i Mexico Heinrich von Eckardt.
I telegrammet blir den tyske ambassadøren beordret til å kontakte den meksikanske regjeringen med henblikk på å foreslå en militærallianse imot USA. Telegrammet ble plukket opp og avkodet av britene, som viderega det til amerikanerne. Dette var medvirkende til at USA trådte inn i krigen på de alliertes side.
rediger · flytt · historikk · diskusjon · Vises (+-2 dager) mellom: 12. juni og 21. juli
6
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/79/Halifax_Explosion_blast_cloud_restored.jpg/100px-Halifax_Explosion_blast_cloud_restored.jpg)
Eksplosjonen i Halifax skjedde 6. desember 1917 da byen Halifax i Nova Scotia, Canada ble sterkt skadet av en gigantisk eksplosjon i det franske lasteskipet «Mont-Blanc»,. Det franske skipet var lastet med sprengstoff og hadde rett før kollidert med det norske lasteskipet «Imo» i det trange innseilingsområdet The Narrows. Om lag 2 000 mennesker, de fleste canadiere, omkom ved eksplosjonen og rundt 9 000 mennesker ble skadet. Dette var den til da største menneskeskapte eksplosjon inntil den første atomprøvesprengningen i 1945 og den regnes fremdeles blant de største konvensjonelle eksplosjoner i verden.
rediger · flytt · historikk · diskusjon · Vises (+-2 dager) mellom: 22. juli og 31. august
7
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/TankIronDukeArras10April1917.jpg/150px-TankIronDukeArras10April1917.jpg)
Slaget om Arras var en offensiv innledet av Det britiske imperiet under første verdenskrig mellom 9. april og 16. mai 1917. Britiske, kanadiske og australske tropper angrep tyske skyttergraver nær den franske byen Arras. Målet med offensiven var å dra bort styrker fra elva Aisne, der Det andre slaget ved Aisne startet den 16. april. Slaget var en framrykning sett som en avledningsmanøver ettersom tyskerne ble tvunget til å sende forsterkninger til området rundt Arras.
Da slaget offisielt sluttet den 16. mai hadde britene gjort store framskritt, men de hadde ikke klart å oppnå noe gjennombrudd. Fronten gikk tilbake til den stillstanden som karakteriserte største delen av krigen.
rediger · flytt · historikk · diskusjon · Vises (+-2 dager) mellom: 1. september og 10. oktober
8
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6e/Christmas_Truce_1914.png/150px-Christmas_Truce_1914.png)
Julevåpenhvilen var en rekke uoffisielle våpenhviler som foregikk i stort omfang på vestfronten i julen 1914.
På julaften og første juledag beveget soldater fra begge sider seg ut i ingenmannsland der de minglet, delte mat og byttet suvernier. I tillegg til felles begravelsessermonier foregikk det allsang med julesanger. I tillegg foregikk det fotballkamper mellom sidene.
Våpenhvilen er sett på som et symbolsk øyeblikk med fred og medmenneskelighet midt i en av de mest voldelige konfliktene i verdenshistorien.
rediger · flytt · historikk · diskusjon · Vises (+-2 dager) mellom: 11. oktober og 20. november
9
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d3/NLS_Haig_-_Howitzer_in_the_act_of_firing.jpg/150px-NLS_Haig_-_Howitzer_in_the_act_of_firing.jpg)
Slaget om Messines var et britisk 17 dager langt artilleribombardement av tyske posisjoner ved vestfronten under første verdenskrig. Etter bombardementet fulgte et storskala angrep. Slaget begynte den 21. mai 1917 ved Mesen (fransk: Messines) i vestre Flandern (på mange eldre kart kalles Mesen for det franske Messines). Slaget inntraff rett før det tredje slaget ved Ypres. Les mer
rediger · flytt · historikk · diskusjon · Vises (+-2 dager) mellom: 21. november og 30. desember