Neretas novads
Neretas novads (2009—2021) | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||
|
||||||
Centrs: | Nereta | |||||
Kopējā platība:[1] | 645,1 km2 | |||||
• Sauszeme: | 632,9 km2 | |||||
• Ūdens: | 12,2 km2 | |||||
Iedzīvotāji (2021):[2] | 3 278 | |||||
Blīvums (2021): | 5,2 iedz./km2 | |||||
Izveidots: | 2009. gadā | |||||
Likvidēts: | 2021. gadā | |||||
Teritoriālās vienības: |
Mazzalves pagasts Neretas pagasts Pilskalnes pagasts Zalves pagasts | |||||
Mājaslapa: | www | |||||
![]() |
Neretas novads bija pašvaldība Sēlijas dienvidrietumos, kurā 2009. gadā apvienoti bijušā Aizkraukles rajona Mazzalves, Neretas, Pilskalnes un Zalves pagasti. 2021. gadā Neretas novads tika pievienots Aizkraukles novadam.
Daba
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![]() | Šī sadaļa jāpapildina. |
Vēsture
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Neretas teritorija bija apdzīvota jau 12. gadsimtā, iekļauta Sēlijā un vēlāk Livonijas ordenī.[4] 1298. gadā senajos rakstos tā minēta kā Nirica. Pēc Livonijas Konfederācijas sabrukuma Nereta tika iekļauta Kurzemes hercogistē un 1561. gadā izlēņota Aizkraukles komturam Vilhelmam fon Efernam. 1563. gadā, apprecot Kurzemes pirmā hercoga Gotharda Ketlera māsīcu Agnesi fon Šveicenbergu, viņš dāvinājumā saņēma Daudzesi un četras muižas Neretas novadā.
1564. gadā Nereta bija minēta kā Narite pie Susējas upes ar izveidotu muižu un apmetni. Pēc Hercoga Gotharda Ketlera ierosinājuma 1596. gadā Neretā nodibināja latīņu skolu muižas un mācītājmājas kalpotāju vajadzībām. 1607. gadā muižkungs dibināja ķesterskolu, piešķirot tai 300 markas gadā skolotāja algošanai. Neretas muiža piederēja Efernam līdz viņa nāvei 1617. gadā, pēc tam īpašumu pārmantoja viņa znots Valters fon Pletenbergs.
1710. gada mēra epidēmijā gandrīz visi Neretas miestiņa iedzīvotāji gāja bojā, izdzīvojot tikai 14 zemniekiem. Lai palielinātu iedzīvotāju skaitu, muižu pārvaldnieki devās uz Latgali, kur pirka zemniekus un pārveda uz Neretu. 1753. gadā Neretas īpašumi nonāca Krustpils un Skaistkalnes dzimtkunga Nikolaja Korfa rokās, un pēc viņa nāves muižu mantoja dēls Zigmunds Frīdrihs Korfs. Pēc 30 gadiem Neretas muižas sastāvā ietilpa arī Kalnamuiža, Susējas muiža un Frīdrihshofa. 1795. gadā Nereta kopā ar Kurzemes hercogisti tika iekļauta Krievijas Impērijas sastāvā.
Pirmās Latvijas Republikas laikā Nereta bija aktīvs tirdzniecības centrs un ekonomiski rosīgākais pagasts šajā reģionā. Pagājušā gadsimta 50. gados Nereta uz neilgu laiku kļuva par rajona centru, pēc tam atkal bija atsevišķa pašvaldība līdz 2009. gadam, kad administratīvi teritoriālās reformas rezultātā kļuva par novada centru. Laika gaitā novada pagastu teritorijas ir stipri mainījušās, un vienīgais vēsturiskais pagasts (Mēmeles) ir izzudis, bet Pilskalnes pagasts parādījies no jauna.
Teritoriālais iedalījums
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![]() | Šī sadaļa jāpapildina. |
Apdzīvotās vietas
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Iedzīvotāji
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Nacionālais sastāvs
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Pašvaldība
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![]() | Šī sadaļa jāpapildina. |
Partijas | Balsu skaits | % | Vietas |
---|---|---|---|
Vienotība | 498 | 36.11 | 4 |
Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" | 346 | 25.09 | 2 |
Novada pagastu izaugsmei | 318 | 23.06 | 2 |
Neretas novadam | 194 | 14.07 | 1 |
Tautsaimniecība
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![]() | Šī sadaļa jāpapildina. |
Izglītība
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![]() | Šī sadaļa jāpapildina. |
Sports
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![]() | Šī sadaļa jāpapildina. |
Kultūra
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vienotās sporta spēles, Pašdarbības kolektīvu svētki, Muzeja dienas, Pļavas svētki un konkurss "Sakoptākā sēta" ir dažas no tradīcijām, kas vieno pagastus.
Literatūras un mākslas mantojums
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Neretas novads ir slavens ar saviem rakstniekiem un kultūras darbiniekiem.[4] Īpaši izceļams ir Jānis Jaunsudrabiņš, kura vārds ir cieši saistīts ar Neretu. Viņa piemiņai veltīts muzejs "Riekstiņos", kā arī vairāki pieminekļi un skulptūras, piemēram, "Ganiņa" skulptūra un piemineklis Sudmalu saliņā, kuru veidojis Indulis Ranka. Novadā tiek godināts arī Jānis Veselis, prozaists, kura piemineklis uzstādīts pie viņa dzimtajām "Āniņiem", un Velta Toma, kurai Neretas Ķesteru kapsētā uzstādīts piemiņas akmens. Rakstniece Lūcija Ķuzāne, kas dzīvo Pilskalnes pagastā, ir būtiski ietekmējusi novada literāro dzīvi ar saviem darbiem, tostarp romānu par Jāni Veseli un grāmatu "Mēs — neretieši". Viņa aktīvi piedalās dzimtās puses izpētē un kultūrvēsturiskās vērtības popularizēšanā.
Reliģija
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![]() | Šī sadaļa jāpapildina. |
Ievērojami novadnieki
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- Kristofors Fīrekers (ap 1612—1684/1685), dzejnieks, valodnieks
- Jānis Jaunsudrabiņš (1877—1962), rakstnieks, romānists un gleznotājs
- Jānis Ādolfs Kaktiņš (1885—1965), operdziedonis
- Jānis Veselis (1896—1962), rakstnieks
- Velta Toma (1912—1999), dzejniece
- Imants Auziņš (1937—2013), dzejnieks, literatūrkritiķis
Ievērojamas vietas
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Neretas novads ir bagāts ar vēsturiskām un kultūras vērtībām, tostarp daudzām muižām un baznīcām.[4] Ievērojamās vietas ietver:[6]
- Muižas:
- Ērberģes muiža — piederējusi baronu fon Taubes un vēlāk baronu fon Hānu dzimtai, tagad tajā darbojas Mazzalves pamatskola.
- Gricgales muiža — ar senatnīgu kungu māju un vēsturiskām interjera detaļām.
- Lielmēmeles muiža — ar vēsturisku parku.
- Lielzalves muiža — ar parku un bijušo skolu kungu māju.
- Neretas muiža — ar saglabājušos veco pili un interjera elementiem.
- Pilskalnes muiža — saimniecības ēkas un parks ar dižkokiem.
- Vecmēmeles muiža — privātīpašumā esoša kungu māja ar daudzām saglabājušās sastāvdaļām.
- Baznīcas:
- Ērberģes luterāņu baznīca — klasicisma stila ar interjera gleznojumiem un kapliču.
- Gricgales lūgšanu nams — 1783. gadā celta, tagad pazīstama kā "Lūgšanu nams".
- Kankāļu katoļu baznīca — Eiropas nozīmes koka arhitektūras piemineklis.
- Mazzalves luterāņu baznīca — 1848. gadā celta, ar altārgleznām un etnogrāfiskiem elementiem.
- Neretas Svētā Gara Romas katoļu baznīca — jaunākā baznīca novadā, arhitekta Aivara Melderis projekts.
- Neretas evaņģēliski luteriskā baznīca — viena no vecākajām Zemgalē, ar seniem mākslas darbiem un kultūras pieminekļiem.
- Zalves luterāņu baznīca — celtniecība uzsākta 1851. gadā, tagad redzami tikai mūri.
- Pilskalnus:
- Muldenieku pilskalns — valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis, iespējams, bijusi kulta vieta.
- Strobuku pilskalns — arheoloģisks piemineklis ar atradumiem no pirmsākumiem un kara laika.
Attēlu galerija
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![]() | Šī sadaļa jāpapildina. |
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ 1,0 1,1 https://data.stat.gov.lv/pxweb/lv/OSP_PUB/START__ENV__DR__DRT/DRT010/; Centrālā statistikas pārvalde; pārbaudes datums: 25 februāris 2021.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 https://data.stat.gov.lv/pxweb/lv/OSP_PUB/START__POP__IR__IRS/IRD060/; Centrālā statistikas pārvalde; pārbaudes datums: 15 jūnijs 2021.
- ↑ Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās 01.07.2010.
- ↑ 4,0 4,1 4,2 News.lv: NERETAS NOVADS – MŪSMĀJAS SĒLIJĀ 04.08.2014 Latvijas Pašvaldību savienības izdevums žurnāls "Logs". Atjaunināts: 2024-06-23
- ↑ «Iedzīvotāju skaits Latvijas pašvaldībās pēc nacionālā sastāva 01.07.2016.». Arhivēts no oriģināla, laiks: 16.01.2017. Skatīts: 13.01.2017.
- ↑ Neretas apkartnes turisma karte.
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![]() | Šis ar Latvijas novadiem saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |