Lövő
Lövő | |||
Római katolikus templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Nyugat-Dunántúl | ||
Vármegye | Győr-Moson-Sopron | ||
Járás | Soproni | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Hollósi Gábor (független)[1] | ||
Irányítószám | 9461 | ||
Körzethívószám | 99 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1417 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 80,6 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 17,47 km² | ||
Földrajzi nagytáj | Nyugat-magyarországi peremvidék[3] | ||
Földrajzi középtáj | Vas–Soproni-síkság[3] | ||
Földrajzi kistáj | Répce-sík[3] | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Lövő weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Lövő témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9c/L%C3%B6v%C5%91i_k%C3%B6zs%C3%A9gh%C3%A1za.jpg/220px-L%C3%B6v%C5%91i_k%C3%B6zs%C3%A9gh%C3%A1za.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9c/L%C3%B6v%C5%91_l%C3%A9gi_fot%C3%B3.jpg/220px-L%C3%B6v%C5%91_l%C3%A9gi_fot%C3%B3.jpg)
Lövő (1905-ig Német-Lövő, horvátul Livir) község Győr-Moson-Sopron vármegyében, a Soproni járásban.
Fekvése
[szerkesztés]Az Vas–Soproni-síkság és a Kisalföld határán fekszik, Soprontól 27 kilométerre délkeletre, Fertőszentmiklóstól 14 kilométerre délnyugatra.
Északnyugati szomszédja Sopronkövesd, de észak és kelet felől is e településhez tartozó külterületek határolják; a további szomszédos települések: dél felől Nemeskér, délnyugat felől Egyházasfalu, nyugat felől pedig Völcsej. Északkelet felől a legközelebbi település Röjtökmuzsaj, de közigazgatási területeik nem érintkeznek.
Megközelítése
[szerkesztés]A település közúton könnyen megközelíthető, mert áthalad a központján, nagyjából dél-északi irányban a 84-es főút; Fertőszentmiklóssal és Kőszeggel pedig az előbbit nagyjából merőlegesen keresztező 8627-es út kapcsolja össze.
A hazai vasútvonalak közül a települést a Sopron–Szombathely-vasútvonal érinti, melynek egy megállási pontja van itt; Lövő vasútállomás a község északi szélén helyezkedik el, közúti elérését a 8627-es útból kiágazó 86 313-as számú mellékút teszi lehetővé.
Története
[szerkesztés]Kezdetek
[szerkesztés]Időszámításunk kezdete előtt 34 évvel rómaiak vetették meg a lábukat a mai Dunántúl területén, melyet ők a régi lakosságról Pannóniának neveztek el. Az utak mentén a rómaiak őrállomásokat helyeztek el. Ilyen őrállomásuk volt a rómaiaknak Lövőn is. (Ezen őrállomás a "Várhely" nevet kapta a későbbiekben.) Bizonyíték van arra, hogy, ha előbb nem is, de i. sz. 105-141 között, Antoninus Pius római császár uralkodása idején már voltak rómaiak Lövőn. A Római Birodalom bukása után egész Pannónia "népek országútja" lett. 568-tól a Dunántúlt avarok népesítették be. Nagy Károly 5 évi kemény harc során (788-793) a Tiszáig terjesztette ki a birodalma határait. Ekkor az avarok mellett szláv törzsek éltek Nyugat-Magyarország területein. A honfoglalás idején is találkozhatunk a falu említésével: 950-ben a német krónikások "ad Lova" (magyarul: Lövő mellett) melletti csatákat említenek. Szent István idején Lövő határvédő szerepe megmaradt. Lövő lehetett az őrök állandó szállása, a magaslaton fekvő Fel-Lövőn pedig az őrállomásuk, ahonnét az utakat figyelhették. A tatárjárás a falu történetében hatalmas fordulópont volt. Óriási pusztítást okoztak a tatárok, a falu lakossága elmenekült. Lövő, mint őrállomás ezután megszűnik. IV. Béla a tatárjárást követően bajor telepesekkel töltötte fel a térséget. Ekkor Lövőt Schützennek nevezték, míg más források alapján a neve Geshiess is lehetett. A határnak egy részét ma is "Gurund"-nak nevezik, a német Grund szóból adódóan. A következő emlékünk 1317-ből való. Károly Róbert oklevelet ad ki Lövő kiváltságainak (hegyvám-mentesség, dézsmajog) igazolására.
Földesurai
[szerkesztés]Lövő a 14. századtól földesúri fennhatóság alá kerül:
- Baksafi Ábrahám (…-1317-ig)
- Héderváry Dezső (1317-1327)
- Héderváry Sándor (1327-1389?)
- Kanizsai László (1387-1434)
- Kanizsai Miklós (1434-1472)
- Kanizsai György (1472-1508)
- Kanizsai László (1508-?)
- Kanizsai Ferenc (?-1532)
- Nádasdy Tamás (1536-1562)
- Nádasdy Ferenc (1562-1620)
- Nádasdy Pál (1620-1633)
- Nádasdy II.Ferenc (1633-1671)
- A királyi kincstár volt Lövő földesúri jogának a birtoklója a Wesselényi-féle összeesküvés után. (1671-1677)
- Ezután bérbe került a terület amelynek a következő zálogos urai voltak:
- Gróf Draskovich Miklós (1677-1678)
- Széchenyi György, prímás (1678-1695)
- Széchenyi György, uraság (1695-1732)
- Széchenyi Zsigmond (1732-1738)
- A fennmaradó időben családi perek miatt nem tisztázott Lövő földesurának személye.
- Széchenyi László (1741-1760)
- Széchenyi Antal (1760-1767)
- A fennmaradó időben gróf Forgách János, Széchenyi Antal sógora igazgatta a birtokot.
- Széchenyi Ferenc (1774-1814)
- Széchenyi Pál (1814-1864)
- Széchenyi Kálmán (1864-1871)
- Kisfaludy Sándor volt az utolsó lövői földesúr, de a lakosok megvették a jogokat tőle 1871 táján.
Más események
[szerkesztés]- 1454-1514 között Lövő mezővárosi rangra emelkedett, azelőtt "posessio", azaz falu volt. Lövő régi pecsétje is a 15. századra vall. A pecséten található írás a következő: S.(igillum) Commune oppidi Leoveo. Azaz: Lövő mezőváros közönséges pecsétje.
- 1532-ben a vonuló török sereg hatalmas pusztítást okozott a faluban.
- A 17. század közepén a törököt kiűző katonák okoztak hatalmas pusztítást Lövőn.
- 1664-ből, illetve 1683-ból egy-egy nagy tűzvészről vannak feljegyzések.
- Lövőnek a Rákóczi-szabadságharc idejéből is van emléke:
- 1848: Lövőt horvátok támadták meg. A lövői katonák a környék falvainak férfi lakosaival egyetemben alkották a soproni nemzetőrség 2. zászlóaljának 14. századát.
- A Bach-korszaknak két nagy eredménye is volt Lövőn:
- 1851. április 1-jén a postahivatal működésbe lépett.
- Zsandárállomás megszervezése is történt Lövőn.
- 1865. szeptember 20.: A "Déli vasut" megindulása. Lövő a Sopron–Kanizsa útvonalon mint állomás szerepelt. A vasút jelentős gazdasági növekedést hozott a falunak.
- 1873: A legnagyobb tűzvész Lövő történelme során.
- 1914-1918: az első világháborúban 250 lövői katona vett részt, akik közül 70-en nem tértek haza, közülük 55 ember biztosan elhunyt a háborúban.
- 1924. Dr. Horváth Ferenc megalapította a helyi "késgyárat".
Elnevezései
[szerkesztés]A település neve 1905-ig Német-Lövő volt.[4] Horvátul két neve ismert: a kópházi horvátok Livirnek, a fertőhomoki horvátok Livernek hívták a települést.[5] A nevek eltérése a két településen beszélt horvát nyelvjárások hanglejtésében keresendő. A kópházi horvátok ča nyelvjárást beszélnek, amely a horvát tengermelléken és Isztrián használatos. Ebben a nyelvjárásban az ún. ikavski, az í-ző hanglejtés dominál. Fertőhomokon kaj nyelvjárást beszélnek, ez leginkább a szlovén nyelvhez és annak keleti dialektusaihoz áll közel, s az e magánhangzó a domináns hang.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]Polgármester | Megjegyzés | ||
---|---|---|---|
1990–1994 | Galavits Jenő | független[6] | |
1994–1998 | független[7] | ||
1998–2002 | független[8] | ||
2002–2006 | Balics János | független[9] | |
2006–2010 | független[10] | ||
2010–2014 | független[11] | ||
2014–2019 | Hollósi Gábor | független[12] | |
2019–2023 | független[13] | a képviselő-testület feloszlatta magát[14] | |
2023–2024 | független[1] | Időközi választás 2023. január 8. | |
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 1427 | 1404 | 1403 | 1445 | 1385 | 1417 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 92,1%-a magyarnak, 0,6% horvátnak, 2,9% németnek, 0,5% románnak mondta magát (7,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 74,6%, református 2,5%, evangélikus 1,9%, görögkatolikus 0,1%, felekezeten kívüli 5,5% (14,8% nem nyilatkozott).[15]
Hivatkozások
[szerkesztés]- ↑ a b Lövő települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2023. január 8. (Hozzáférés: 2023. január 9.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ a b c Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010. ISBN 978-963-9545-29-8
- ↑ Mező András. Adatok a magyar hivatalos helységnévadáshoz. Nyíregyháza: Bessenyei György Tanárképző Főiskola Magyar Nyelvészeti Tanszéke, 272. o. (1999). ISBN 963-9130-32-X
- ↑ Folia onomastica croatica 14/2005. (pdf). Živko Mandić: Hrvatska imena naseljenih mjesta u Madžarskoj. (Hozzáférés: 2012. július 31.)
- ↑ Lövő települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Lövő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 6.)
- ↑ Lövő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 20.)
- ↑ Lövő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 20.)
- ↑ Lövő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 20.)
- ↑ Lövő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 23.)
- ↑
- ↑ Lövő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. május 28.)
- ↑ Nagy Márta: A polgármester továbbra is polgármester Lövőn. nalunk.ujszo.com (2023. január 9.)
- ↑ Lövő Helységnévtár
További információk
[szerkesztés]- Mohl Adolf: Lövő története (Győr Győregyházmegyei Alap Nyomdaműintézete, 1930.)