Körtemplom
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2b/R%C3%A1baszentmikl%C3%B3s%2C_Szent_Mikl%C3%B3s-templom_2020_02.jpg/300px-R%C3%A1baszentmikl%C3%B3s%2C_Szent_Mikl%C3%B3s-templom_2020_02.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f3/%C3%96sk%C3%BC_-_Rotunda.jpg/200px-%C3%96sk%C3%BC_-_Rotunda.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cd/Kallosdi-kerek-templom.jpg/200px-Kallosdi-kerek-templom.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a5/Kall%C3%B3sd_l%C3%A9gifot%C3%B3.jpg/200px-Kall%C3%B3sd_l%C3%A9gifot%C3%B3.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/55/P%C3%A1poc_2011%2C_a_k%C3%A1polna_bej%C3%A1rati_oldala.jpg/200px-P%C3%A1poc_2011%2C_a_k%C3%A1polna_bej%C3%A1rati_oldala.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c1/Stary_Plzenec_%28CZE%29_-_rotunda.jpg/200px-Stary_Plzenec_%28CZE%29_-_rotunda.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/ff/%C3%98sterlars-kirke-2003-b.jpg/200px-%C3%98sterlars-kirke-2003-b.jpg)
A körtemplom vagy kerektemplom a centrális alaprajzú templomépületek hagyományos fajtája; alaprajza többé-kevésbé kör vagy ahhoz közeli nalakú. Az épület gyakran kupolával fedett. Ez a rotunda leggyakoribb típusa, de a két fogalom nem feleltethető meg egymásnak:
- számos világi célú épület vagy helyiség is rotunda,
- a szabadtéri (fedetlen) körtemplomok nem rotundák.
A tiszta kör forma azonban meglehetősen ritka; a kör alaprajú hajóhoz többnyire patkó- vagy félköríves apszist toldottak, de gyakoriak a belsőfülkés vagy a későbbi templomokban a karéjokkal bővített példák is.[1]
A körtemplom kialakulása
[szerkesztés]A két legősibbnek tekinthető körtemplom Göbekli tepe és Stonehenge oszlopkörökből álló, megalit építménye. Göbekli tepe Kisázsiában, a mai Törökország területén található az Eufrátesz felső folyásának vidékén. Göbekli tepe korát mintegy 12 000 évre becsülik a kutatók. Az angliai Stonehenge 5100 éves.
A közép-ázsiai Horezmben épült a Koy-Krylgan Kala (i. e. 4-3. század). Érdemlegesek a Málta és Szardínia szigetén található nurágh-épületek is.
A centrális tereket már a görög építészet is előszeretettel használta, az ókori körtemplomok közül azonban a római Pantheon a legismertebb. Rómában áll egy másik nevezetes körtemplom is, a Santo Stefano Rotondo.
A magyar körtemplomokat egyesek szélsőségesen tudománytalan módon a jurta kör alakjából eredeztetik.
A közép-európai körtemplomok jelentősége
[szerkesztés]Közép-Európában kiemelkedően sok körtemplomot építettek, ezek történelmi és építészeti értéke jelentős. Az ősi centrális elrendezés megidézi a természeti vallások formavilágát, de benne már a kereszténység funkciók kapnak helyet. Így a keleti és a nyugati kereszténység határterületén olyan, független épülettípus alakult ki, amely egyik oldalnak sem része, de mindkettő hatása felfedezhető benne.[1] Feltehető, hogy ezzel az építészeti formával a kialakuló új államok szuverenitásukat is próbálták hangsúlyozni, mert a Bizánci és a Német-Római Birodalom is folyamatosan próbálta növelni befolyását a régióban. A Kárpát-medencében jelenleg közel kétszáz körtemplomról tudunk.[1] Magyarországon, Csehországban, Lengyelországban, Horvátországban, Ausztriában, a Német-római Birodalomban, az egykori Morvaországban, Dalmáciában és Bajorországban jellemzően a 9–11. században építettek sok körtemplomokat. Ezek átmérője többnyire 6–9 méter volt, keletelt apszissal. Néha négy apszist is illesztettek hozzá a négy égtáj felé. Az ilyen négykaréjos templomok is sokfelé, még a Kaukázusban is megtalálhatók.
A közép-európai körtemplomok típusai
[szerkesztés]- A Frank Birodalom pfalzaiban a rotundákat rendszerint nem önállóan, hanem egy aulának nevezett reprezentatív fogadótérrel együtt, de különálló kápolnaként építették.
- A Morva Fejedelemségben, a 9. század közepén (szent Metód térítő tevékenységének eredményeként) jelent meg a rotundák egy apszisos típusa.
- Az I. Mieszko által megteremtett korai Lengyel Királyságban épült körtemplomok alaprajzai sokkal változatosabbak, mint cseh területen. Az egy apszisos rotundák mellett megjelentek a karéjos épületek. A rotunda legtöbbször közvetlenül csatlakozott egy kőből épült palotához, alapvetően magánkápolna jelleggel. A palotától elkülönülten rendszerint volt egy téglalap alaprajzú templom is, amely feltételezhetően a plébánia funkciót látta el.
Körtemplomok a Kárpát-medencében
[szerkesztés]A 10. század kezdetétől egészen a 14. század elejéig, a gótika térhódításáig sokféle körtemplomot építettek a Kárpát-medencében; néhányuk ma is épben áll.[1]
Egyes helyeken, például Sárospatakon a régészeti föltárás csak az alapokat hozta felszínre.
A rotundák gyakran nagyobb összetett templomok építésének első állomásai.
A Kárpát-medence első körtemplomait alighanem a Morva Fejedelemségben építették szent Metód térítő tevékenysége idején (a 9. század közepén). Három ilyen templomot tártak fel Mikulčicében, egyet-egyet Staré Mesto és Pohensko falvakban.[1] A grófságokra osztott Frank Birodalomban azokat a központokat, ahol az uralkodó rendszeresen megszállt, pfalzoknak nevezzük, és ez a név átszármazott a bennük épült szakrális építményekre is. Ezek rendszerint két részből álltak: egy aulának nevezett reprezentatív fogadótérből — aminek előképe a germán hosszúház — és egy attól független, csaknem mindig centrális elrendezésű, többnyire kör alaprajzú kápolnából. A pfalzok a Német-római Császárság idején is használatban maradtak, ezért nehéz megállapítani, hogy mely körtemplomok épültek a karoling korban és melyek az Ottók korában. Az azért kijelenthető, hogy a legtöbb palotakápolna nem centrális volt.[1]
Dunakeszin az Alagi major romjai mutatják, hogyan bővítették a templomot az apszis irányába, kelet felé. Nagyobb szabású bővítésre látunk példát Isaszegen, ahol a központi helyen álló rotundát kelet és nyugat felé is bővítették, vagyis ráépítették a keletelt gótikus templomot. Más esetekben a körtemplom a nyugat felé hozzáépített kisebb (Szalonna), vagy tekintélyesebb hajó (Bagod-Vitenyédszentpál, Hidegség, Vágkeresztúr, Ipolykiskeszi, Herencsény, Gerény) keleti apszisa lett úgy, hogy a körtemplom nyugati falát elbontották.
Körtemplomok a Kaukázusban
[szerkesztés]Egyesek kapcsolat vélnek felfedezni a közép-európai és a Kaukázusban, a 9-11. századi Örményországban épített körtemplomok között. Ennek fő példásaként a hatkaréjos körtemplomokat hozzák föl. Karcsa, Gerény, Kiszombor templomaival rokonok a következő Kaukázus-vidéki örmény templomok: Aragatz, Bagaran (az egykori főváros), Bagnayr, Botshor és Kiagmis Alti. Megtalálhatók azonban a nyolckaréjos, nyolcosztású centrális épületek is az örmény művészetben: Aniban, Irindben, Varzhahanban, Ninozmindában. A közép-európai és a kaukázusi építészet kapcsolatára az elsők között Csemegi József építész mutatott rá.
Körtemplom és bazilika-együttesek
[szerkesztés]A körtemplom egy jellegzetes formája a bizánci stílusú bazilikák nyugati oldalán álló keresztelő kápolna. Ennek példáiként Magyarországon a jáki épületegyüttest, a Felvidéken pedig a bényi együttest említhetjük. A legismertebb ilyen épületek Itáliában, Firenze, Pisa, Parma városaiban találhatók.
Nevezetes körtemplomok
[szerkesztés]„Kerektemplomok”
[szerkesztés]- Esztergom, Szent Anna-templom
- Székesfehérvár, Prohászka Ottokár-emléktemplom
- Ösküi kerektemplom
- Szilvásvárad, református kerektemplom
- Kallósd, Szent Anna-templom
- Vésztő, Csolt-monostor
- Kiszombor, római katolikus körtemplom
- Balatonfüred, Kerektemplom
- Kisbény (Bény része) bényi körtemplom (12. századi)
- Kissikátor, körtemplom
- Süvete, Szent Margit-templom
- Karcsa, református templom
- Szepesmindszent, Szent Kozma és Damján-kápolna
- Kazincbarcika, Szent János apostol görögkatolikus templom
- Kallósdi kerektemplom
Egyéb körtemplomok
[szerkesztés]- Szakolca (Szlovákia) – Szent György körtemplom
- Kisperlász, kegykápolna
- Diósjenő, az egykori körtemplom alapfalának maradványai a Kápolna-hegyen
- Bagod-Vitenyédszentpál, temetőkápolna
- Gerény, rotunda
- Guraszáda, Mihály arkangyal-templom
- Haraszt, Szentháromság templom
- Ják, Szent Jakab-kápolna
- Kézdiszentlélek, Szent István-kápolna
- Körmöcbánya
- Herencsény,
- Palkonya Árpád-házi Szent Erzsébet-templom (klasszicista, 1816)
- Pápoc
- Pétervására -kápolna
- Székelyudvarhely
- Szalonnai református templom
Körtemplomok alapfalai
[szerkesztés]- Sárospatak
- Boldva
- Kisnána
- Dunakeszi, Alagi major
- Isaszeg, a temetőben álló régi római katolikus templom ráépült az alapfalaira
- Nagykőrös
- Abasár
Körtemplomok Nyugat-Európában
[szerkesztés]- Santo Stefano Rotondo, Róma - a magyar zarándokok temploma
- Tomar (Portugália) – a templomosok körtemploma
- The Holy Sepulchre, Cambridge, Anglia
- Thorsager, Jütland, Dánia
- Horne, Fyn, Dánia
- Nylars, Bornholm, Dánia
- Olsker, Bornholm, Dánia
- Østerlars, Bornholm, Dánia
- Hagby, Svédország
- Patronell, Alsó-Ausztria
- Zadar, Szent Donát-templom
- Aachen, Magyar kápolna
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2f/Pulawy_Sybil_Temple_west_side_wide_view.jpg/350px-Pulawy_Sybil_Temple_west_side_wide_view.jpg)
Jegyzetek
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- ↑ Máté–Varga: Máté Balázs – Varga Géza: KELET ÉS NYUGAT HATÁRÁN. Az Árpád-kori körtemplomok vizsgálata
További információk
[szerkesztés]- Gervers-Molnár Vera (1972): A középkori Magyarország rotundái. (Rotunda in the Medieval Hungary). Akadémiai, Budapest
- Sena Sekulić-Gvozdanović (1994): Templom erődítések Horvátországban. Tankönyvkiadó, Zágráb. https://web.archive.org/web/20151210183603/http://jupiter.elte.hu/aahrtemplomvarak/hr%20templomvarak.htm
- Bakay Kornél (1997, 1998, 2005): Őstörténetünk régészeti forrásai. I. II. III. Miskolci Bölcsész Egyesület, Miskolc
- Gerő László (1984): Magyar műemléki ABC. Budapest,
- Guzsik Tamás (2001): Beszélő kövek. https://web.archive.org/web/20080613222618/http://arch.eptort.bme.hu/epitesz3.html#1
- Hidegség temploma, beépített rotunda. https://web.archive.org/web/20080511045347/http://www.hidegseg.hu/hs.php?muv=sztandras_templom&state=aHU6VmVuZOlnOjo03
- Dékány Tibor: Négykaréjos kápolnák nyomában. https://web.archive.org/web/20060919214221/http://www.sulinet.hu/eletestudomany/archiv/1998/9830/szent/szent.html
- Valter Ilona (2005): Árpád-kori téglatemplomok Nyugat-Dunántúlon. Budapest
- Varga Géza: A nagytótlaki kerek egyházról https://web.archive.org/web/20080405234649/http://nagytotlak.extra.hu/
- Ludwig Emil: A süvétei körtemplom https://web.archive.org/web/20050214142255/http://flag.freeweb.hu/Rejtozkodo/56.htm
- Szőnyi O. (É.n.): Régi magyar templomok. Alte Ungarische Kirchen. Anciennes églises Hongroises. Hungarian Churches of Yore. A Műemlékek Országos Bizottsága. Mirályi Magyar Egyetemi Nyomda, Budapest.
- Horváth Z. Gy., Gondos B., Károlyi Gy. (2003): Ani, az ősi örmény főváros és magyar vonatkozásai. Romanika Kiadó, Budapest
- Szilágyi A. (2008): A Kárpát-medence Árpád-kori rotundái és centrális templomai. Semmelweis Kiadó, Budapest
- Bérczi Sz. (2010): Körtemplomok a Kárpát-medencében és Nyugat-Eurázsiában. TKTE, Budapest (ISBN 978-963-87437-6-3)
- Rotunda.lap.hu - linkgyűjtemény