Hordalékkúp
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/30/Alluvial_fan_in_Iran.jpg/220px-Alluvial_fan_in_Iran.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1e/Gigantic_Alluvial_Fan_Being_Uplift_by_New_Fault.jpg/220px-Gigantic_Alluvial_Fan_Being_Uplift_by_New_Fault.jpg)
A hordalékkúp az üledékes kőzetek egyik lehetséges formája, az üledék felgyűlésének helye és módja szerinti osztályozásban.
A hordalékkúp a folyóvizek medrében, illetve a medrek mentén alakul ki a vizek által szállított zagyból. Ebből következően vegyesen az osztályozott és osztályozatlan szemcseméretű frakcióba is tartozhat, keresztrétegzett törmelékes üledékes kőzetek közé tartozó keletkezési hely. A fácies átmenetet képez a mederüledékek, medencekitöltő üledékek, ártéri üledékek és a teraszüledékek között. Hordalékkúpot hozhat létre az árapály-jelenség, vagy a gleccserek is.
A hordalékkúp lehet kis kiterjedésű, helyi jelentőségű képződmény. Ezt a nagy mértékben változó vízhozamú patakok és folyók hozzák létre. A süllyedő medencealjzat esetén regionális kiterjedésű is lehet. Ez utóbbira példa a magyar Nagyalföld és Kisalföld (a Csallóközzel együtt). Ezek Európa legnagyobb hordalékkúpjai, azonban nehezen megkülönböztethetőek a síksági medencekitöltéstől.
A hordalékkúpok anyaga általában homok és kavics, ezek diagenezise során homokkő és kavicskő jöhet létre. Ha a leülepedett anyag vízi szállítódása rövid idejű, akkor törmeléket rak le és törmelékkő keletkezhet belőle.
Források
[szerkesztés]További információk
[szerkesztés]A Wikimédia Commons tartalmaz Hordalékkúp témájú kategóriát.