Gestapo
![]() |
Ez a szócikk vagy szakasz lektorálásra, tartalmi javításokra szorul. |
Geheime Staatspolizei (Gestapo) | |
![]() | |
![]() | |
Civilruhás Gestapo ügynökök 1945-ben | |
Alapítva | 1933. április 26. |
Megszűnt | 1945. május 8. |
Típus | titkosrendőrség |
Jogelőd | Prussian Secret Police |
Tevékenység | államvédelem |
Székhely | Berlin, Prinz-Albrecht-Palais |
Nyelvek | ![]() |
Vezető | Rudolf Diels, majd Heinrich Himmler |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Geheime Staatspolizei témájú médiaállományokat. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/64/Bundesarchiv_Bild_183-K0108-0501-003%2C_Rudolf_Diels.jpg/200px-Bundesarchiv_Bild_183-K0108-0501-003%2C_Rudolf_Diels.jpg)
A Gestapo (Geheime Staatspolizei, magyarul „titkos államrendőrség” rövidítése) a Harmadik Birodalom politikai titkosrendőrsége volt 1934-től. Szervezője Hermann Göring, feladata a náci Németország államrendjének védelme volt. A második világháború után a Nemzetközi Katonai Törvényszék háborús bűnös szervezetnek nyilvánította.
Története
[szerkesztés]1933. január 30-án Paul von Hindenburg Adolf Hitlert nevezte ki birodalmi kancellárrá, Göring pedig a porosz belügyminisztérium birodalmi megbízottja lett, és már aznap kinevezte Rudolf Dielst a porosz politikai rendőrség osztályvezetőjévé. Április 26-i rendeletével – immár porosz miniszterelnökként – a Porosz Titkosrendőrséget Titkos Államrendőrségi Hivatal-lá (német nevén Geheime Staatspolizeiamt, Gestapa) alakította át. A Gestapa névből Diels kezdeményezésére lett Gestapo. 1934. április 1-jén Dielst elbocsátották, pozícióját április 20-i hatállyal Heinrich Himmler vette át.[1]
1934-ben Himmlert, az SS birodalmi vezetőjét bízták meg a vezetésével. Himmler átszervezte a Gestapót, az alkalmatlan vezetőket elbocsátotta, és helyükre SS-tiszteket nevezett ki. 1936-ban egyesítették a Gestapót a Kripóval (Kriminalpolizei – Bűnügyi Rendőrség), így létrejött a SiPo (Sicherheitspolizei – Titkosrendőrség). 1939-ben a SiPót egyesítették az SD-vel (Sicherheitsdienst – Biztonsági Szolgálat, Hírszerzés) RSHA néven (Reichssicherheitshauptamt – Birodalmi Biztonsági Főhivatal). Az RSHA vezetője 1942-ig Reinhard Heydrich Obergruppenführer volt, így az ő közvetlen főnöke lett Himmler. A Főhivatal hét hivatalra (Amt) tagozódott. Ezek egyike lett a Gestapo, melynek vezetésével Heinrich Müller SS-Gruppenführert bízták meg, aki az összeomlásig töltötte be a posztot. A Gestapo legfőbb feladata a náci Németország államrendjének védelme volt.
A háború után
[szerkesztés]1945-ben a Nürnbergi per során emberiség elleni bűntettekkel vádolták a Gestapót és vezetőit, a szervezetet feloszlatták. A legtöbb vezetőt azonban nem sikerült felelősségre vonni: Himmler öngyilkos lett, Heydrich pedig pár évvel korábban, 1942-ben merénylet áldozata lett. A fontosabb vezetők közül Ernst Kaltenbrunnert, aki Heydrich után lett az RSHA vezetője, Nürnbergben halálra ítélték, majd végrehajtották rajta az ítéletet, Heinrich Müller (aki 1945. május 2-án evakuálta a Gestapo irattárát)[forrás?] pedig nyomtalanul eltűnt.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Németh István: A Gestapo; Rubicon történelmi magazin 2013/1. szám, 42. oldal
Források
[szerkesztés]- A második világháború – SZTE Klebelsberg Könyvtár – Szegedi Tudományegyetem
- Gestapo – Spartacus Educational (angolul)
További információk
[szerkesztés]- Jacques Delarue: A Gestapo története; ford. Széll Jenő; Kossuth, Bp., 1965
- Rupert Butler: A Gestapo története; ford. Béres Zsuzsa, Szatmáry Nóra; Polgár, Bp., 1997
- Sven Hassel: Gestapo; ford. Nitkovszki Sztaniszlav; Lap-ics, Bp., 1998
- Szita Szabolcs: A Gestapo Magyarországon. A terror és a rablás történetéből; Korona, Bp., 2002
- Rupert Butler: A Gestapo. Hitler titkosrendőrségének története, 1933–1945; ford. Erdős Zsolt; Magyar Könyvklub, Bp., 2006 (Nagy történetek)
- Szekeres-Varsa Vera: Szalamandra. Egy élet a Gestapóval és az ÁVO-val szemben; L'Harmattan, Bp., 2014