„Kelta nyelvek” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
a r2.7.2) (Bot: következő hozzáadása: ia:Linguas celtic |
a link egyértelműsítés AWB |
||
(29 közbenső módosítás, amit 20 másik szerkesztő végzett, nincs mutatva) | |||
1. sor: | 1. sor: | ||
A '''kelta nyelvek''' összefoglaló elnevezés az [[indoeurópai nyelvcsalád]] nyugati ágát alkotó – nem [[Germán nyelvek|germán]] és nem [[Italikus nyelvek|itáliai]] nyelvekre, amelyek feltételezhetően egy, az itáliai alapnyelvvel közeli rokon indoeurópai nyelvjárásból (kelta ősnyelv vagy [[alapnyelv]]) váltak le. A kelta alapnyelv valószínűleg [[Közép-Európa|Közép-Európában]], az [[ókori kelták]] őshazájában alakult ki az [[i. e. 1. évezred]] elején. Az első ismert, bizonyíthatóan kelta kultúra a Duna felső folyása mentén és attól északra volt ([[La Tène]] |
A '''kelta nyelvek''' összefoglaló elnevezés az [[indoeurópai nyelvcsalád]] nyugati ágát alkotó – nem [[Germán nyelvek|germán]] és nem [[Italikus nyelvek|itáliai]] nyelvekre, amelyek feltételezhetően egy, az itáliai alapnyelvvel közeli rokon indoeurópai nyelvjárásból (kelta ősnyelv vagy [[Alapnyelv (történeti nyelvészet)|alapnyelv]]) váltak le. A kelta alapnyelv valószínűleg [[Közép-Európa|Közép-Európában]], az [[ókori kelták]] őshazájában alakult ki az [[i. e. 1. évezred]] elején. Az első ismert, bizonyíthatóan kelta kultúra a Duna felső folyása mentén és attól északra volt ([[La Tène-kultúra]]). A legrégebbi írott forrásból ismert kelta nyelv a ''leponti,'' amely mára utód nélkül kihalt. |
||
Mára csak |
Mára csak a [[szigeti kelta nyelvek]]et, azaz az ír, a skót gael, a walesi, a cornwalli, a breton és a manx nyelveket beszélik, és ezek is veszélyben vannak a [[Brit-szigetek]]en beszélt [[angol nyelv|angol]] és a [[Bretagne]]-ban beszélt [[francia nyelv|francia]] nemzeti nyelvek hatása miatt. Ezek az ún. szigeti kelta nyelvek, amelyek a [[középkor]]ban ([[5. század]] körül) alakulhattak ki egy közös ősből. A [[szárazföldi kelta nyelvek]] mára teljesen eltűntek. A ma beszélt kelta nyelvek mind hangtanilag, mind alaktanilag a felismerhetetlenségig eltávolodtak egykori ősüktől (hangzásukban is inkább a nyugati germán nyelvekre emlékeztetnek), a különbség sokkal nagyobb, mint például a [[Latin nyelv|latin]] és az [[újlatin nyelvek]] között. Az ókelta nyelvek (különösképpen a [[keltibér nyelv|keltibér]]) a ránk maradt dokumentumok alapján még nagyon közeli rokonai voltak a latinnak, egyes források szerint még [[kölcsönös érthetőség]] is fennállt közöttük. |
||
== Osztályozás, besorolás == |
== Osztályozás, besorolás == |
||
42. sor: | 42. sor: | ||
! Nyelv || Beszélők megoszlása || Beszélők száma || Hivatalos státusz || Beszélik |
! Nyelv || Beszélők megoszlása || Beszélők száma || Hivatalos státusz || Beszélik |
||
|- |
|- |
||
| '''[[Breton nyelv|Breton]]''' || [[Fájl:Distribution relative des brittophones par Pays (2004) |
| '''[[Breton nyelv|Breton]]''' || [[Fájl:Distribution relative des brittophones par Pays (2004).png|200px]] || [http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=bre {{szám|500000}}–{{szám|1200000}}] || nincs || [[Bretagne]] ([[Franciaország]]) |
||
|- |
|- |
||
| '''[[Ír nyelv|Ír]]''' || [[Fájl:Cainteoirí Gaeilge - Irish Speakers.svg|200px]] || folyékonyan: {{szám|380000}} || [[Írország]], [[Európai Unió]] || [[Írország]], [[Egyesült Királyság]] |
| '''[[Ír nyelv|Ír]]''' || [[Fájl:Cainteoirí Gaeilge - Irish Speakers.svg|200px]] || folyékonyan: {{szám|380000}} || [[Írország]], [[Európai Unió]] || [[Írország]], [[Egyesült Királyság]] |
||
48. sor: | 48. sor: | ||
| '''[[Korni nyelv|Korni]]''' || [[Fájl:Cornish language shift.svg|200px]] || folyékonyan: 378<br />társalgási szinten: 2900 || [[Cornwall]], [[Egyesült Királyság]] || [[Cornwall]], [[Egyesült Királyság]] |
| '''[[Korni nyelv|Korni]]''' || [[Fájl:Cornish language shift.svg|200px]] || folyékonyan: 378<br />társalgási szinten: 2900 || [[Cornwall]], [[Egyesült Királyság]] || [[Cornwall]], [[Egyesült Királyság]] |
||
|- |
|- |
||
| '''[[manx nyelv|Manx]]''' || [[Fájl:Manx dialects.png|200px]] || anyanyelvként: 56<br /> második nyelvként: 1689 || [[Man|Man sziget]] (Egyesült Királyság) || [[Man|Man sziget]] ([[Egyesült Királyság]]) |
| '''[[manx nyelv|Manx]]''' || [[Fájl:Manx dialects.png|200px]] || anyanyelvként: 56<br /> második nyelvként: 1689 || [[Man-sziget|Man sziget]] (Egyesült Királyság) || [[Man-sziget|Man sziget]] ([[Egyesült Királyság]]) |
||
|- |
|- |
||
| '''[[Skót nyelv|Skót gael]]''' || [[Fájl:ScotlandGaelicSpeakers2001.gif|200px]] || {{szám|92400}} || [[Skócia]] || [[Egyesült Királyság]] |
| '''[[Skót gael nyelv|Skót gael]]''' || [[Fájl:ScotlandGaelicSpeakers2001.gif|200px]] || {{szám|92400}} || [[Skócia]] || [[Egyesült Királyság]] |
||
|- |
|- |
||
| '''[[Walesi nyelv|Walesi]]''' || [[Fájl:Siaradwyr y Gymraeg ym Mhrif Ardaloedd Cymru.png|200px]] || {{szám|750000}} || [[Wales]] || [[Wales]], [[Anglia]] (Egyesült Királyság) |
| '''[[Walesi nyelv|Walesi]]''' || [[Fájl:Siaradwyr y Gymraeg ym Mhrif Ardaloedd Cymru.png|200px]] || {{szám|750000}} || [[Wales]] || [[Wales]], [[Anglia]] (Egyesült Királyság) |
||
61. sor: | 61. sor: | ||
==== Gael nyelvek ==== |
==== Gael nyelvek ==== |
||
* '''ír (Gaeilge)''' • Az írek kezdetben az [[ogham]]-írást használták. A 700 és 900 között született latin nyelvű vallásos szövegek fordításai viszont már a [[latin ábécé]]t használó ó-ír nyelven íródtak. 900 és 1200 között alakult ki a középír, amely jóval leegyszerűsítette az óír grammatikát. 1200-tól beszélhetünk a modern [[ír nyelv]]ről. Ma szinte kizárólag [[Írország]] nyugati partjain, az úgynevezett [[Gaeltacht]]okban beszélik anyanyelvként, ám az [[angol nyelv|angol]] mellett ez Írország (és [[2007]]-től az [[Európai Unió]]) hivatalos nyelve. |
* '''ír (Gaeilge)''' • Az írek kezdetben az [[ogham]]-írást használták. A 700 és 900 között született latin nyelvű vallásos szövegek fordításai viszont már a [[latin ábécé]]t használó ó-ír nyelven íródtak. 900 és 1200 között alakult ki a középír, amely jóval leegyszerűsítette az óír grammatikát. 1200-tól beszélhetünk a modern [[ír nyelv]]ről. Ma szinte kizárólag [[Írország]] nyugati partjain, az úgynevezett [[Gaeltacht]]okban beszélik anyanyelvként, ám az [[angol nyelv|angol]] mellett ez Írország (és [[2007]]-től az [[Európai Unió]]) hivatalos nyelve. |
||
* '''skót gael (Gáidhlig)''' • I. u. [[500]] körül az írek elkezdték meghódítani a mai [[Skócia|Skóciát]] és az ott élő [[pikt]]eket. Így alakult ki a skót gael nyelv, amely aztán két ágra szakadt: felföldi és alföldi ágra. A kettő közül az alföldi skót kihalt, valójában nem igazán tudjuk, mennyire különbözött a felfölditől. Jelenleg mintegy százezren beszélik. |
* '''skót gael (Gáidhlig)''' • I. u. [[500]] körül az írek elkezdték meghódítani a mai [[Skócia|Skóciát]] és az ott élő [[pikt]]eket. Így alakult ki a skót gael nyelv, amely aztán két ágra szakadt: felföldi és alföldi ágra. A kettő közül az alföldi skót kihalt, valójában nem igazán tudjuk, mennyire különbözött a felfölditől. Jelenleg mintegy százezren beszélik. |
||
⚫ | |||
⚫ | |||
==== Brit nyelvek ==== |
==== Brit nyelvek ==== |
||
* '''walesi (Cymraeg)''' • Első írásos nyomai [[9. század|9.]] és [[12. század]]i ówalesi glosszákból maradtak ránk. Ebből a korszakból két rövid vers, valamint latin szövegekbe ágyazott nyelvemlékek is fennmaradtak másolatokban. A 12. századtól errefelé megsokszorozódnak a walesi nyelven írt szövegek: történelmi, vallásos és mitológiai munkák, valamint versek is születnek. Jelenleg a walesi az a kelta nyelv, amelyet a legtöbben használnak: mintegy 700 ezren beszélik. |
* '''walesi (Cymraeg)''' • Első írásos nyomai [[9. század|9.]] és [[12. század]]i ówalesi glosszákból maradtak ránk. Ebből a korszakból két rövid vers, valamint latin szövegekbe ágyazott nyelvemlékek is fennmaradtak másolatokban. A 12. századtól errefelé megsokszorozódnak a walesi nyelven írt szövegek: történelmi, vallásos és mitológiai munkák, valamint versek is születnek. Jelenleg a walesi az a kelta nyelv, amelyet a legtöbben használnak: mintegy 700 ezren beszélik. |
||
* '''cornwalli (korni - Kernewek)''' • Az első írásos emlékek 1200 tájáról maradtak ránk. Mint neve is mutatja, [[Cornwall]] területén beszélték. A [[15. század|15.]] és a [[17. század]] között jelentős korni nyelvű vallásos irodalmi munkák íródtak. Ám a 17. század derekára az angol miatt kezdett kiszorulni a használatból, és a 19. századra teljesen kihalt. Az 1930-as években cornwalli újjászületési mozgalom indult, kevés sikerrel. |
* '''cornwalli (korni - Kernewek)''' • Az első írásos emlékek 1200 tájáról maradtak ránk. Mint neve is mutatja, [[Cornwall]] területén beszélték. A [[15. század|15.]] és a [[17. század]] között jelentős korni nyelvű vallásos irodalmi munkák íródtak. Ám a 17. század derekára az angol miatt kezdett kiszorulni a használatból, és a 19. századra teljesen kihalt. Az 1930-as években cornwalli újjászületési mozgalom indult, kevés sikerrel. |
||
⚫ | * '''breton (Brezhoneg)''' • A [[franciaország]]i [[Bretagne]]-ban a [[9. század]]ban kezdenek megjelenni óbreton nyelvű [[glossza|glosszák]], ám a nyelv ekkori állapotában még nem különült el eléggé, ezért inkább ó-délnyugat britonnak nevezik. A 11. századdal kezdődő hosszú szünet után a 15. században jelenik meg újra breton nyelvű irodalom, ezek főleg vallási tárgyú munkák, de akad köztük egy szótár is. A maihoz hasonló, kiforrott breton nyelvről a 17. századtól kezdődően beszélhetünk.<br />Ma négy breton dialektust különböztetnek meg. Mind a négyet a kihalás fenyegette (a [[francia nyelv|francia]] térhódítása miatt), ám szerencsére időben beindult egy breton újjászületési mozgalom. Jelenleg kb. félmillióan beszélik, mindannyian kétnyelvűek. |
||
⚫ | * '''breton (Brezhoneg)''' • A [[franciaország]]i [[Bretagne]]-ban a [[9. század]]ban kezdenek megjelenni óbreton nyelvű [[glossza|glosszák]], ám a nyelv ekkori állapotában még nem különült el eléggé, ezért inkább ó-délnyugat britonnak nevezik. A 11. századdal kezdődő hosszú szünet után a 15. században jelenik meg újra breton nyelvű irodalom, ezek főleg vallási tárgyú munkák, de akad köztük egy szótár is. A maihoz hasonló, kiforrott breton nyelvről a 17. századtól kezdődően beszélhetünk.<br />Ma négy breton dialektust különböztetnek meg. Mind a négyet a kihalás fenyegette (a [[francia nyelv|francia]] térhódítása miatt), ám szerencsére időben beindult egy breton újjászületési mozgalom. Jelenleg kb. |
||
=== Szárazföldi kelta (ókelta) nyelvek === |
=== Szárazföldi kelta (ókelta) nyelvek === |
||
* '''gall''' • A mai [[Franciaország]], [[Svájc]] és Észak-[[Olaszország]] területén használták. |
* '''gall''' • A mai [[Franciaország]], [[Svájc]] és Észak-[[Olaszország]] területén használták. Az i. e. 3. századtól az i. sz. 1. századig terjedő időszakból maradtak ránk gall nyelvű feliratok. A szárazföldi kelta nyelvek közül erről van a legtöbb információnk, nem utolsósorban [[Caius Iulius Caesar|Julius Caesarnak]] köszönhetően. Az 5. században halt ki, de nyomai megtalálhatók a [[francia nyelv]] egyes szavaiban, főleg a mezőgazdaság jelentésmezejébe tartozókban. |
||
** '''belga''' • [[1997]]-ben [[Chateaubleu]]ben ráakadtak egy olyan feliratra, amely a ''belga'' nevű törzs (lat. ''Belgae'') területéről származott. Egyes kutatók szerint ez egy önálló belga nyelv egykori létezését bizonyítja, mások szerint csak egy gall dialektus. A viták máig tartanak. |
** '''belga''' • [[1997]]-ben [[Chateaubleu]]ben ráakadtak egy olyan feliratra, amely a ''belga'' nevű törzs (lat. ''Belgae'') területéről származott. Egyes kutatók szerint ez egy önálló belga nyelv egykori létezését bizonyítja, mások szerint csak egy gall dialektus. A viták máig tartanak. |
||
* '''leponti''' • A mai Észak-Olaszország területén használták. Az i. e. 6. és 1. század közötti leletek tanúskodnak létezéséről. Egyesek a gall egyik változatának tartják, mások különálló nyelvként beszélnek róla. |
* '''leponti''' • A mai Észak-Olaszország területén használták. Az i. e. 6. és 1. század közötti leletek tanúskodnak létezéséről. Egyesek a gall egyik változatának tartják, mások különálló nyelvként beszélnek róla. |
||
85. sor: | 81. sor: | ||
{{IEnyelvek}} |
{{IEnyelvek}} |
||
{{Nemzetközi katalógusok}} |
|||
{{portál|ókor}} |
{{portál|ókor}} |
||
{{DEFAULTSORT:Keltanyelvek}} |
|||
[[Kategória:Kelta nyelvek| ]] |
[[Kategória:Kelta nyelvek| ]] |
||
[[Kategória:Indoeurópai nyelvek]] |
[[Kategória:Indoeurópai nyelvek| ]] |
||
[[Kategória:Veszélyeztetett nyelvek]] |
|||
[[en:Celtic languages]] |
|||
[[af:Kelties]] |
|||
[[als:Keltische Sprachen]] |
|||
[[an:Luengas celtas]] |
|||
[[ast:Llingües céltiques]] |
|||
[[az:Kelt dilləri]] |
|||
[[bar:Kejtische Sprochn]] |
|||
[[bat-smg:Keltu kalbas]] |
|||
[[be:Кельцкія мовы]] |
|||
[[be-x-old:Кельцкія мовы]] |
|||
[[bg:Келтски езици]] |
|||
[[bn:কেল্টীয় ভাষাসমূহ]] |
|||
[[br:Yezhoù keltiek]] |
|||
[[bs:Keltski jezici]] |
|||
[[ca:Llengües celtes]] |
|||
[[cs:Keltské jazyky]] |
|||
[[cv:Кельт чĕлхисем]] |
|||
[[cy:Ieithoedd Celtaidd]] |
|||
[[da:Keltiske sprog]] |
|||
[[de:Keltische Sprachen]] |
|||
[[dsb:Keltiske rěcy]] |
|||
[[el:Κελτικές γλώσσες]] |
|||
[[eo:Kelta lingvaro]] |
|||
[[es:Lenguas celtas]] |
|||
[[et:Keldi keeled]] |
|||
[[eu:Zelta hizkuntzak]] |
|||
[[fa:زبانهای سلتی]] |
|||
[[fi:Kelttiläiset kielet]] |
|||
[[fo:Keltisk mál]] |
|||
[[fr:Langues celtiques]] |
|||
[[frr:Keltisch]] |
|||
[[fy:Keltyske talen]] |
|||
[[ga:Teangacha Ceilteacha]] |
|||
[[gd:Cànanan Ceilteach]] |
|||
[[gl:Linguas célticas]] |
|||
[[glk:سئلتی زوانؤن]] |
|||
[[gv:Çhengaghyn Celtiagh]] |
|||
[[he:שפות קלטיות]] |
|||
[[hr:Keltski jezici]] |
|||
[[hsb:Keltiske rěče]] |
|||
[[ia:Linguas celtic]] |
|||
[[id:Rumpun bahasa Keltik]] |
|||
[[is:Keltnesk tungumál]] |
|||
[[it:Lingue celtiche]] |
|||
[[ja:ケルト語派]] |
|||
[[ka:კელტური ენები]] |
|||
[[ko:켈트어파]] |
|||
[[ku:Zimanên keltî]] |
|||
[[kv:Кельт кывъяс]] |
|||
[[kw:Yethow Keltek]] |
|||
[[la:Linguae Celticae]] |
|||
[[li:Keltische taole]] |
|||
[[lt:Keltų kalbos]] |
|||
[[lv:Ķeltu valodas]] |
|||
[[mk:Келтски јазици]] |
|||
[[mr:सेल्टिक भाषासमूह]] |
|||
[[nl:Keltische talen]] |
|||
[[nn:Keltiske språk]] |
|||
[[no:Keltiske språk]] |
|||
[[nrm:Langue Celtique]] |
|||
[[oc:Lengas celticas]] |
|||
[[os:Кельтаг æвзæгтæ]] |
|||
[[pl:Języki celtyckie]] |
|||
[[pms:Lenghe séltiche]] |
|||
[[pnb:سیلٹی بولیاں]] |
|||
[[pt:Línguas celtas]] |
|||
[[qu:Kilta rimaykuna]] |
|||
[[ro:Limbile celtice]] |
|||
[[ru:Кельтские языки]] |
|||
[[sco:Celtic Leids]] |
|||
[[se:Kelttalaš gielat]] |
|||
[[simple:Celtic languages]] |
|||
[[sk:Keltské jazyky]] |
|||
[[sl:Keltski jeziki]] |
|||
[[sr:Келтски језици]] |
|||
[[stq:Keltisk]] |
|||
[[sv:Keltiska språk]] |
|||
[[ta:செல்திக்கு மொழிகள்]] |
|||
[[tg:Забонҳои келтӣ]] |
|||
[[tk:Kelt dilleri]] |
|||
[[tr:Kelt dilleri]] |
|||
[[uk:Кельтські мови]] |
|||
[[vi:Ngữ tộc Celt]] |
|||
[[vls:Keltische toaln]] |
|||
[[wa:Gayel]] |
|||
[[xmf:კელტური ნინეფი]] |
|||
[[zh:凯尔特语族]] |
A lap jelenlegi, 2022. július 27., 17:20-kori változata
A kelta nyelvek összefoglaló elnevezés az indoeurópai nyelvcsalád nyugati ágát alkotó – nem germán és nem itáliai nyelvekre, amelyek feltételezhetően egy, az itáliai alapnyelvvel közeli rokon indoeurópai nyelvjárásból (kelta ősnyelv vagy alapnyelv) váltak le. A kelta alapnyelv valószínűleg Közép-Európában, az ókori kelták őshazájában alakult ki az i. e. 1. évezred elején. Az első ismert, bizonyíthatóan kelta kultúra a Duna felső folyása mentén és attól északra volt (La Tène-kultúra). A legrégebbi írott forrásból ismert kelta nyelv a leponti, amely mára utód nélkül kihalt.
Mára csak a szigeti kelta nyelveket, azaz az ír, a skót gael, a walesi, a cornwalli, a breton és a manx nyelveket beszélik, és ezek is veszélyben vannak a Brit-szigeteken beszélt angol és a Bretagne-ban beszélt francia nemzeti nyelvek hatása miatt. Ezek az ún. szigeti kelta nyelvek, amelyek a középkorban (5. század körül) alakulhattak ki egy közös ősből. A szárazföldi kelta nyelvek mára teljesen eltűntek. A ma beszélt kelta nyelvek mind hangtanilag, mind alaktanilag a felismerhetetlenségig eltávolodtak egykori ősüktől (hangzásukban is inkább a nyugati germán nyelvekre emlékeztetnek), a különbség sokkal nagyobb, mint például a latin és az újlatin nyelvek között. Az ókelta nyelvek (különösképpen a keltibér) a ránk maradt dokumentumok alapján még nagyon közeli rokonai voltak a latinnak, egyes források szerint még kölcsönös érthetőség is fennállt közöttük.
Osztályozás, besorolás
[szerkesztés]Az indoeurópai nyelvtudományban egy időben igen népszerű volt az italikus és a kelta nyelvek közös eredeztetése, beszéltek „italo-kelta nyelvcsalád”-ról, „italo-kelta alapnyelv”-ről. Az indoeurópai nyelvészet mai álláspontja szerint a két ág között valóban meglévő hasonlóságok ilyen mértékben bármely két indoeurópai nyelvcsoport között kimutathatóak, a közös ág feltételezése nem indokolt.
- Indoeurópai nyelvcsalád
- őskelta (kelta alapnyelv)
- szigeti kelta nyelvek
- gael nyelvek (goidel vagy „q-kelta”)
- brit nyelvek
- szárazföldi kelta (ókelta) nyelvek (†)
- leponti (i. e. 7–i. e. 3. század, †)
- gall (i. e. 7. – i. u. 2. század, †)
- galata (i. e. 7. – i. u. 4. század, †)
- keltibér (I. e. 1. század, †)
- noricumi avagy keleti kelta (1. vagy 2. század, †)
- szigeti kelta nyelvek
- őskelta (kelta alapnyelv)
A szárazföldi kelta nyelvek egymáshoz való viszonya a nagyon kevés írásos emlék miatt nehezen tisztázható. A leponti a többségi álláspont szerint a gall nyelvjárása lehetett, a galata úgyszintén. A noricumi nyelv összes emléke két fragmentum.
P-kelta és q-kelta nyelvek
[szerkesztés]A fenti nyelvtörténeti besoroláson túl a kelta nyelveket hangtanilag két nagy csoportra szokták osztani attól függően, hogy az indoeurópai alapnyelvi szókezdő labioveláris *kw- hogyan alakult. Ennek megfelelően, az úgynevezett p-kelta nyelvekben az indoeurópai [kw] hang p-vé labializálódott – lásd például walesi pedwar „négy” –, míg az úgynevezett q-kelta nyelvekben velarizálódott, és [k]-ként őrződött meg – például ír cethair (ejtsd: ~ kjáhir) [ke-] „négy” (indoeurópai *kwetwor).
Mai beszélőik száma
[szerkesztés]Nyelv | Beszélők megoszlása | Beszélők száma | Hivatalos státusz | Beszélik |
---|---|---|---|---|
Breton | ![]() |
500 000–1 200 000 | nincs | Bretagne (Franciaország) |
Ír | ![]() |
folyékonyan: 380 000 | Írország, Európai Unió | Írország, Egyesült Királyság |
Korni | ![]() |
folyékonyan: 378 társalgási szinten: 2900 |
Cornwall, Egyesült Királyság | Cornwall, Egyesült Királyság |
Manx | ![]() |
anyanyelvként: 56 második nyelvként: 1689 |
Man sziget (Egyesült Királyság) | Man sziget (Egyesült Királyság) |
Skót gael | ![]() |
92 400 | Skócia | Egyesült Királyság |
Walesi | ![]() |
750 000 | Wales | Wales, Anglia (Egyesült Királyság) |
A kelta nyelvek leírása
[szerkesztés]Szigeti (inzuláris) kelta nyelvek
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0a/Chwe_Chenedl_Geltaidd_syml.png/250px-Chwe_Chenedl_Geltaidd_syml.png)
Gael nyelvek
[szerkesztés]- ír (Gaeilge) • Az írek kezdetben az ogham-írást használták. A 700 és 900 között született latin nyelvű vallásos szövegek fordításai viszont már a latin ábécét használó ó-ír nyelven íródtak. 900 és 1200 között alakult ki a középír, amely jóval leegyszerűsítette az óír grammatikát. 1200-tól beszélhetünk a modern ír nyelvről. Ma szinte kizárólag Írország nyugati partjain, az úgynevezett Gaeltachtokban beszélik anyanyelvként, ám az angol mellett ez Írország (és 2007-től az Európai Unió) hivatalos nyelve.
- skót gael (Gáidhlig) • I. u. 500 körül az írek elkezdték meghódítani a mai Skóciát és az ott élő pikteket. Így alakult ki a skót gael nyelv, amely aztán két ágra szakadt: felföldi és alföldi ágra. A kettő közül az alföldi skót kihalt, valójában nem igazán tudjuk, mennyire különbözött a felfölditől. Jelenleg mintegy százezren beszélik.
- manx (Yn Ghaelg, Yn Ghailck) • Man sziget nyelve, szintén az írből alakult ki. A 19. században kezdett el hanyatlani, míg végleg el nem tűnt. A manx nyelv utolsó anyanyelvi beszélője 1974-ben halt meg.
Brit nyelvek
[szerkesztés]- walesi (Cymraeg) • Első írásos nyomai 9. és 12. századi ówalesi glosszákból maradtak ránk. Ebből a korszakból két rövid vers, valamint latin szövegekbe ágyazott nyelvemlékek is fennmaradtak másolatokban. A 12. századtól errefelé megsokszorozódnak a walesi nyelven írt szövegek: történelmi, vallásos és mitológiai munkák, valamint versek is születnek. Jelenleg a walesi az a kelta nyelv, amelyet a legtöbben használnak: mintegy 700 ezren beszélik.
- cornwalli (korni - Kernewek) • Az első írásos emlékek 1200 tájáról maradtak ránk. Mint neve is mutatja, Cornwall területén beszélték. A 15. és a 17. század között jelentős korni nyelvű vallásos irodalmi munkák íródtak. Ám a 17. század derekára az angol miatt kezdett kiszorulni a használatból, és a 19. századra teljesen kihalt. Az 1930-as években cornwalli újjászületési mozgalom indult, kevés sikerrel.
- breton (Brezhoneg) • A franciaországi Bretagne-ban a 9. században kezdenek megjelenni óbreton nyelvű glosszák, ám a nyelv ekkori állapotában még nem különült el eléggé, ezért inkább ó-délnyugat britonnak nevezik. A 11. századdal kezdődő hosszú szünet után a 15. században jelenik meg újra breton nyelvű irodalom, ezek főleg vallási tárgyú munkák, de akad köztük egy szótár is. A maihoz hasonló, kiforrott breton nyelvről a 17. századtól kezdődően beszélhetünk.
Ma négy breton dialektust különböztetnek meg. Mind a négyet a kihalás fenyegette (a francia térhódítása miatt), ám szerencsére időben beindult egy breton újjászületési mozgalom. Jelenleg kb. félmillióan beszélik, mindannyian kétnyelvűek.
Szárazföldi kelta (ókelta) nyelvek
[szerkesztés]- gall • A mai Franciaország, Svájc és Észak-Olaszország területén használták. Az i. e. 3. századtól az i. sz. 1. századig terjedő időszakból maradtak ránk gall nyelvű feliratok. A szárazföldi kelta nyelvek közül erről van a legtöbb információnk, nem utolsósorban Julius Caesarnak köszönhetően. Az 5. században halt ki, de nyomai megtalálhatók a francia nyelv egyes szavaiban, főleg a mezőgazdaság jelentésmezejébe tartozókban.
- belga • 1997-ben Chateaubleuben ráakadtak egy olyan feliratra, amely a belga nevű törzs (lat. Belgae) területéről származott. Egyes kutatók szerint ez egy önálló belga nyelv egykori létezését bizonyítja, mások szerint csak egy gall dialektus. A viták máig tartanak.
- leponti • A mai Észak-Olaszország területén használták. Az i. e. 6. és 1. század közötti leletek tanúskodnak létezéséről. Egyesek a gall egyik változatának tartják, mások különálló nyelvként beszélnek róla.
- keleti kelta (noricumi) • Ide tartozhattak a Közép-Európa területén élt kelta törzsek nyelvjárásai. A nyelv csak két felirattöredékből ismert (grafensteini és ptuji felirat).
- galata • A legkeletibb kelta nyelv. Használói Görögországban éltek az i. e. 3. századig, amikor is továbbvándoroltak Kis-Ázsiába. Pál apostol hozzájuk intézte egyik levelét. Egyesek a gall egyik változatának tartják. Mára kihalt.
- keltibér • A mai Spanyolország középső részén használták, az i. e. 3. és 1. század közötti feliratok tudósítanak róla. Hangrendszerében sok régies indoeurópai vonást őrzött meg.
Források
[szerkesztés]Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. |