Jesper Hoffmeyer
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/Jesper_Hoffmeyer.jpg/220px-Jesper_Hoffmeyer.jpg)
Jesper Hoffmeyer (21. veebruar 1942 Taanis Slangerupis – 25. september 2019 Kopenhaagenis[1]) oli taani biosemiootik.
Hoffmeyer kaitses väitekirja biokeemia alal 1967 Kopenhaageni ülikoolis.
1967–1968 oli ta Pariisis Collège de France'i Üldise ja Võrdleva Biokeemia Instituudi teadur. Ta alustas õppejõukarjääri 1968 Kopenhaageni Ülikooli Bioloogilise Keemia Instituudi abiprofessorina. Ta sai 1972 professoriks. 1978–1980 oli ta instituudi juhataja.
1985 pälvis Hoffmeyer Poul Henningseni auhinna ja 1991 Mouton d'Ori auhinna. Aarhusi ülikoolis ta aastal 2005 habiliteerus. Alates aastast 2005 oli ta Rahvusvahelise Biosemiootika Ühingu president. Alates 2009. aastast oli ta Kopenhaageni Ülikooli emeriitprofessor.
Hoffmeyeri uuringusuunad on aja jooksul suuresti muutunud. Alguses uuris ta peamiselt biokeemia sotsiaalseid ja poliitilisi mõjusid. 1970. aastatel keskendus ta teaduse seostele tehnoloogia, ökoloogia ja ajalooga. Selle uurimistöö tulemusena ilmus 1982 raamat "Samfundets naturhistorie".
Sel ajal hakkas Hoffmeyer aga uurima hoopis teisi suundi. Need põhinesid kasvaval teadlikkusel asjaolust, et tänapäeva bioloogia ja tehnikateaduste suundumused juhatavad tehnoloogiliste võimaluste piire niisuguses suunas, mis kahjustavad looduslikke süsteeme, sealhulgas inimeste tervist, ning et need suundumused ühtaegu õigustavad ja seadustavad selliseid muutusi. Selle uurimine viis teda teoreetilise bioloogia ja filosoofia suunas. Alates 1990. aastate algusest on ta tegelenud peamiselt semiootilise lähenemisega bioloogias.
Alates 2001. aastast korraldatakse igal aastal rahvusvaheline konverents "Gatherings in Biosemiotics". Hoffmeyer on olnud keskne kuju, püüdes muuta biosemiootikat teadusharudeüleseks arutelukohaks ning kutsunud üles reaal- ja humanitaarteadlasi ühiselt uurima seda, kuidas semiootiline analüüs võib väljendada tänapäevast bioloogilist mõtlemist ning kuidas avastused bioloogias pakuvad üldsemiootikale kindlamat alust tähenduste omaksvõtmise jaoks.
Teosed
[muuda | muuda lähteteksti]- Jesper Hoffmeyer. Signs of Meaning in the Universe. Bloomington: Indiana University Press. 1996.
- Jesper Hoffmeyer. Biosemiotics: An Examination into the Signs of Life and the Life of Signs. Scranton: University of Scranton Press. 2008.
Eesti keeles
[muuda | muuda lähteteksti]- Hoffmeyer, Jesper 2014 [2008]. Biosemiootika: Uurimus elu märkidest ja märkide elust. Inglise keelest tõlkinud Ehte Puhang, toimetanud Margus Ott ja Liisi Rünkla, saatesõna Kalevi Kull. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2014. 592 lk; ISBN 9789985587898
- Hoffmeyer, Jesper; Emmeche, Claus 1997 [1991]. Topeltkodeeritus ja eluslooduse semiootika. Akadeemia (10): 2114–2148.
Tunnustus
[muuda | muuda lähteteksti]- 2000 Thomas A. Sebeok Award
- Tema nime kannab auhind (Jesper Hoffmeyer Biosemiotics Award), millega Rahvusvaheline Biosemiootika Ühing autasustab ühingu aastakonverentsil Gatherings in Biosemiotics parima ettekande pidanud alustavat teadlast. Selle auhinna on saanud Tyler Bennett (2018), Ivan Fomin (2019), Adam Klos ja Przemysław Płonka (2020), Joshua Bacigalupi (2021), Rebeca Méndez ja Òscar Castro (2022), Oscar Miyamoto (2023), Camilo José Medína Ramirez (2024).
Viited
[muuda | muuda lähteteksti]- ↑ Nekrolog: Biosemiotikeren Jesper Hoffmeyers historie ville være utænkelig i dag.Information, 28. september 2019
Kirjandus
[muuda | muuda lähteteksti]- Claus Emmeche, Kalevi Kull, Frederik Stjernfelt 2002. "Reading Hoffmeyer, Rethinking Biology". (Tartu Semiotics Library 3.) Tartu: Tartu University Press.
- Video: semiootilise bioloogia tippteadlase Jesper Hoffmeyeri loeng ERR, 5. detsember 2014