Gottlieb Welté
Gottlieb Christian Welté | |
---|---|
Sündinud |
9. juuni 1747 Biebrich, Wiesbaden |
Surnud |
17. detsember 1792 Lohu mõis, Harjumaa |
Rahvus | sakslane |
Kunstivool | rokokoo, klassitsism |
Gottlieb Christian Welté (9. juuni 1747 Biebrich[1] – 17. detsember 1792 Lohu mõis) oli maalikunstnik ja graafik.
Lapsepõlv
[muuda | muuda lähteteksti]Gottlieb Christian Welté sündis andekate vanemate lapsena. Tema isa Johann Welté oli tunnustatud fagotimängija, kes töötas Mainzis kuurvürsti teenistuses kammerteenrina.[2] Lisaks on leitud materjale, kus temast räägitakse kui maalikunstnikust.[2] Nõnda nagu isa, oli ka poeg andekas nii kunstis kui ka muusikas,[2] mistõttu on väidetud, et muusikast sai tema viimastel eluaastatel oluline sissetulekuallikas.[3] Gottlieb Welté esimeseks õpetajaks oli tema isa.[4] Kuna tema anded tulid ilmsiks väga noorena, asus ta 1758. aastal õppima Mainzi maali- ja skulptuuriakadeemiasse, kus temast sai hiljem akadeemia liige.[2]
Elu Mainzis ja Frankfurdis
[muuda | muuda lähteteksti]Mainzi maali- ja skulptuuriakadeemias mõjutasid tema stiili- ja kunstieelistusi kõige enam pedagoog Johann Gustav Hoch (1716–1779) ja võimalik, et ka Johann Conrad Seekatz (1709–1768).[2] 1774. aastal asus Welté tööle Christian Georg Schültz vanema (1718–1791) ateljeesse stafaažimaalijana, tehes seal Schültzi maalidele kaunistusi, lisades loomi ja inimesi.[3][2] Weltést sai populaarne ja edukas kunstnik Frankfurdis, kelle teoseid armastati ning tema graafikat ja oforte hakati teiste kunstnike poolt kopeerima.[5]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/WELTE_ofort.jpeg/326px-WELTE_ofort.jpeg)
Elu Eestis
[muuda | muuda lähteteksti]1780.–1781. aastal töötas Welté Peterburis, kuhu ta läks Grigori Potjomkini (1739–1791) kutsel. Pärast seda (1781. aastal) liikus Gottlieb Welté edasi Eestisse, asudes Põltsamaale[6] Johann Woldemar von Lauwi (1712–1786) teenistusse, kus tema ülesandeks sai Põltsamaa lossi interjööri kaunistamine.[7][3] Arvatavasti sai ta sellega juurde ka loomingulist vabadust.[3] Welté oli tõenäoliselt seotud ka (1781–1784) Põltsamaa portselanivabriku toodangu dekoreerimisega,[8] andes enda portfooliost joonistusi ja akvarelle Põltsamaa portselanimaalijatele näidisteks.[9] Pärast Johann Woldemar von Lauwi surma 1785–1788 hakkas kunstnik tööle koduõpetajana Võisiku mõisas.[10][11] 1790. aasta veetis Welté Tallinnas, oodates pääsu laevale, et naasta kodulinna Mainzi.[12] Peagi jäi kunstnik raskelt haigeks, lisaks hakkas tal otsa saama reisiraha, mistõttu oli ta sunnitud minema tööle koduõpetajaks Lohu mõisasse.[12] Nii veetis ta oma viimased eluaastad Otto Wilhelm von Krusensternile (1740–1820) kuulunud Lohu mõisas, kus suri 1792. aastal, jõudmata tagasi kodumaale.[10][12]
Looming
[muuda | muuda lähteteksti]Tema varajasele loomingule, mil kunstnik töötas Schültzi töökojas, on iseloomulikud „elutruud, haprad, pikaksvenitatud figuurid“[2].[2]
Welté loomingule oli omane jäädvustada karaktereid läbi huumoriprisma, mistõttu olid tema meelisteemadeks vastandid, armunud paarikesed, tööd tegevad talupojad ja lapsed.[2] Algusaastatel on kunstnikule iseloomulik Frankfurdis armastatud 17. sajandi Madalmaade kunst ja Prantsusmaal populaarne toretsev rokokookunst.[2] Kuid viimasel eluperioodil hakkas tundma Welté huvi kõige inglispärase vastu.[13] Lisaks kujunes tema üheks lemmikvõtteks vaatajapilgu suunamine teose sügavusse inimfiguuride abil.[12]
Peale inimtüüpide ammutas Gottlieb Welté inspiratsiooni ka antiikmütoloogiatest ja piiblist.[13] Kuulsa kollektsionääri Valentin Prehni kogus on mõned puule maalitud väikesed kunstiteosed, mis on arvatavasti Welté maalitud, näiteks „Luna jälgib armunult magavat Endymioni“[13]. See teos sarnaneb mõningate Welté graafiliste piltidega ning kannab kunstnikule omast mänglevat rokokoostiili, mõjudes pisut erootiliselt.[13] Kuid selle toretseva ja erootilise vastandiks leidub samas kollektsioonist ka Weltéle omistatud maale, mis kujutavad alamkihtidest pärinevaid inimesi ja nende elu.[13]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/30/P%C3%B5ltsamaa_lossi_talvine_vaade.jpg/292px-P%C3%B5ltsamaa_lossi_talvine_vaade.jpg)
Gottlieb Welté suurimaks teoseks ja rokokoostiili tipuks[14] võib pidada Põltsamaa lossis tehtud dekoratsioone. Tema stukkidele oli omane klassikaline stiil, mis väljendus antiigist inspireeritud medaljonide kombineerimist loorberi girlandidega ja rippuvate taimevanikutega.[15] Tema tehtud on ka ovaalsetes medaljonides putod, mis on maalitud grisaille-tehnikas ehk hallides toonides, mõjudes reljeefselt.[16] Mõnede uurijate arvates võivad need kaunistused olla hoopis Johann Michael Graffi tehtud. Peale ruumide kaunistamise Põltsamaa lossis maalis ta ka vaateid „Põltsamaa lossi talvine vaade“ (1783) ja vaateid suvest.[12] Lisaks tegi Welté ka portreesid, näiteks on ta maalinud Otto Friedrich von Pistohlkorsi, kes oli Rutikvere mõisnik.[16]
Tema elu viimaseks ja üheks tähtsamaks teoseks on 27,6 m² suurust ala katvad[10] varaklassitsistlikud[16] freskod – seinamaalingud, mis asuvad Lohu mõisa peahoone teise korruse saalis. Need avastati 1966. aastal 19. sajandi esimesest poolest pärinevate Pariisi Jacquemart & Bénardi manufaktuuri Don Quijote teemaliste prantsuse pilttapeetide eemaldamise käigus.[10] Freskod on maalitud grisaille-tehnikas, ning mõnede arvates on säilinud fragmentidel kujutatud Vana-Kreeka jahijumalannat Dianat.[17]
Tähtsus
[muuda | muuda lähteteksti]Eesti rahva jaoks omavad tähtsust Gottlieb Christian Welté teosed, millel ta on tõetruult kujutanud eestlaste esivanemaid, andes seeläbi impulsi ka „Eesti talurahva pastoraalse idülli kujunemisele“[14].[14] Tema mitmekesine looming on säilinud paljudes mõisates tänaseni ja paljud tema ofordid kaunistavad ka 20. sajandil luulekogusid. Lisaks inspireerisid Welté teosed ka teisi tema kaasaegseid kunstnikke.
Viited
[muuda | muuda lähteteksti]- ↑ Eesti kunsti ajalugu, 3. osa 1770-1840, 2017, lk 58
- ↑ 2,00 2,01 2,02 2,03 2,04 2,05 2,06 2,07 2,08 2,09 Eesti kunsti ajalugu 3. osa 1770-1840/History of Estonian Art 3 1770-1840. Kultuurileht. 2017. Lk 58.
- ↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 Põltsamaa muuseumi toimetised: Põltsamaa lossi sees ja ümber. Põltsamaa: OÜ Vali Press. 2007. Lk 128.
- ↑ Põltsamaa muuseumi toimetised: Põltsamaa lossi sees ja ümber. Põltsamaa: OÜ Vali Press. 2007. Lk 127.
- ↑ Eesti kunsti ajalugu 3. osa 1770-1840 / History of Estonian Art 3 1770-1840. Kultuurileht. 2017. Lk 60.
- ↑ Põltsamaa muuseumi toimetised: Põltsamaa lossi sees ja ümber. Põltsamaa: OÜ Vali Press. 2007. Lk 128.
- ↑ Põltsamaa loss 18. sajandil
- ↑ Michael North (7. apr 2015). "The Baltic: A History". Vaadatud 16.07.2020.
- ↑ Siim Pärtma (2013). "Põltsamaa Portselan" (PDF). Vaadatud 16.03.2020.
- ↑ 10,0 10,1 10,2 10,3 Harjumaa Muuseum: Lohu mõis
- ↑ Põltsamaa muuseumi toimetised: Põltsamaa lossi sees ja ümber. Põltsamaa: OÜ Vali Press. 2007. Lk 129.
- ↑ 12,0 12,1 12,2 12,3 12,4 Eesti kunsti ajalugu 3. osa 1770-1840 / History of Estonian Art 3 1770-1840. Kultuurileht. 2017. Lk 62.
- ↑ 13,0 13,1 13,2 13,3 13,4 Eesti kunsti ajalugu 3. osa 1770-1840 / History of Estonian Art 3 1770-1840. Kultuurileht. 2017. Lk 59.
- ↑ 14,0 14,1 14,2 Eesti kunsti ajalugu 3. osa 1770-1840 / History of Estonian Art 3 1770-1840. Kultuurileht. 2017. Lk 59.
- ↑ Eesti kunsti ajalugu 3. osa 1770-1840 / History of Estonian Art 3 1770-1840. Kultuurileht. 2017. Lk 57.
- ↑ 16,0 16,1 16,2 Brita Karin Arnover (2015). "Põltsamaa lossi interjöörid" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 29.12.2021. Vaadatud 16.03.2020.
- ↑ Anne Untera (4. september 2013). "Hageri kihelkonnast maailma kunstipärandisse. Gottlieb Welté ja Gustav Hippus". Vaadatud 16.03.2020.
Kirjandus
[muuda | muuda lähteteksti]- Leo Tiik. Gottlieb Christian Welté – maalija ja radeerija 18. sajandi teisel poolel., Töid kunstiajaloo alalt (1. osa), Tartu Ülikool 1969, (lk 94–104)
- Anne Untera. Maarjamaa rokokoo. Gottlieb Welte (1745/49–1792): näituse kataloog, Tallinn: Eesti Kunstimuuseum 2007 ISBN 9789985975695 Andmed ESTERis
- Gottlieb Welte, kuni 20.01.2008, KesKus nr 10, oktoober 2007, lk 30
- Eda Liin, "Lohu mõisa Gottlieb Christian Welté seinamaalid" (raamatust "Minu elulugu", Tartu 2008, ISBN 978-9949-18-156-8, lk.92–95)
- Eesti kunsti ajalugu 3. osa 1770–1840 / History of Estonian Art 3 1770–1840. Krista Kodres, Juhan Maiste (koostajad). Tallinn: Kultuurileht, 2017, 57–63. Andmed ESTERis
- Põltsamaa muuseumi toimetised: Põltsamaa lossi sees ja ümber. Rutt Tänav (koostaja). Põltsamaa: Põltsamaa Muuseum, 2007, 159–186. Andmed ESTERis
- Raplamaa Sõnumid, nr 36, 4. september 2013, lk 16–17. Lähemalt DIGARis
- Imants Lancmanis. Die Arbeiten des Stuckareurs Johann Michael Graff in Põltsamaa - ein Rokoko-Kunstwer zwischen Berlin und Kurland. Lähemalt Baltic Journal of Art Historys
- Lohu mõis
- Põltsamaa mõis
Välislingid
[muuda | muuda lähteteksti]![]() |
Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Gottlieb Welté |
- Anu Allikvee. Killud Põltsamalt, Eesti Ekspress, 29. november 2007
- Anne Untera. Gottlieb Welté loominguloo lüngad täituvad pikkamööda, Sirp, 7. detsember 2007
- Aino Siebert. Gottlieb Welté ja Eesti muusikud vallutasid Mainzi, Pärnu Postimees, 8. aprill 2008
- Maarjamaa rokokoo. Gottlieb Christian Welté (22. september 2007 – 20. jaanuar 2008), Eesti Kunstimuuseumi näitus Kadrioru lossis
- Anne Untera. Undeservedly forgotten talent. Estonian Art 2/07 (21), ISSN 1406-5711
- artnet.com: Gottlieb Welté teoseid
- Evi Hannemann. Mainzis avati Gottlieb Welté näitus „Lihvimata geniaalsus“, Estonian World Review, 20. märts 2008
- Eesti Kunstimuuseum. Näitus Rococo in Estonia.