Rakovnická radnice
Rakovnická radnice | |
---|---|
Základní informace | |
Sloh | baroko |
Výstavba | 1734–1738 |
Poloha | |
Adresa | Husovo náměstí 27 269 01 Rakovník, Rakovník I, ![]() |
Souřadnice | 50°6′15,09″ s. š., 13°43′43,34″ v. d. |
Další informace | |
Rejstříkové číslo památky | 35820/2-2712 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Rakovnická radnice stojí v jižní řadě domů na západní straně hlavního Husova náměstí. Spolu se svou hodinovou věží je jednou z dominant Rakovníka, sídlí v ní městský úřad a je chráněna jako kulturní památka České republiky.[1]
Dřívější radnice
[editovat | editovat zdroj]První rakovnická radnice byla od roku 1444 umístěna v Herdynkově domě v Zákostelí (u kostela sv. Bartoloměje). Až v roce 1515 byla z rozhodnutí radních postavena mistrem Janem na současném místě samostatná radniční budova, kterou dokončil věží s hodinami mistr Souček.[2] V patře měla kromě kanceláře a archivu městského písaře velkou zasedací místnost, pozdně gotické štíty byly zdobeny malbami od rakovnického malíře Daniela a ve dvoře se nacházel obecní pivovar a kamenná kašna[3] (později byla městská kašna s chrličem ve tvaru lva umístěna na náměstí přímo před radnicí, ale v roce 1831 byla odstraněna[4]).
Radnice se několikrát opravovala a došlo i k opakované výměně hodin na věži, když po větší rekonstrukci roku 1598 byl vsazen nekvalitní hodinový stroj. Během třicetileté války byla během drancování města v letech 1631, 1634 a 1639 značně poničena a zpustošena. Poté byla sice v roce 1679 mistrem Mikulášem Hofmannem z Kolešovic obnovena, ale její definitivní konec znamenal velký požár města v roce 1733, kdy celá shořela.[2]
Současná radnice
[editovat | editovat zdroj]Následující rok tak začala výstavba prakticky nové, již barokní radnice, přestože v jejím jádru se zachovaly gotické a renesanční části té původní. Stavbu včetně nové věže prováděl Tomáš Horák a dokončil ji v roce 1738. Bohatě členěné průčelí ale muselo být po dalším požáru roku 1753 obnoveno a sama radnice pak v následujících letech (1849, 1865, 1878, 1894, 1906) prošla ještě několika opravami.[2]
Jde o řadovou jednopatrovou budovu se sedlovou střechou, jejíž střední rizalit přechází nad hlavní římsou s balustrádovou atikou do výrazné, 39 metrů[3] vysoké zvonice, rámované pilastry, která nese hodiny a je ukončena osmibokou cibulovitou bání s lucernou. Fasáda radnice je bílá, zejména v patře výrazně zdobená štuky v cihlové barvě. Na kartuši ve středu průčelí v úrovni atiky je vyobrazen znak města a o patro níž byla umístěna kamenná pamětní deska s reliéfem Sixta z Ottersdorfu, rakovnického rodáka. Hlavní vstup s dvoukřídlými dveřmi a půlkruhovým portálem se nachází na západní straně průčelí. V interiéru radnice se také zachovala bohatá štuková dekorace a nástěnné malby, např. nad hlavním dvouramenným schodištěm je nástropní malba z 18. století znázorňující pohled na nebe, přičemž při spodním okraji je zobrazeno město Rakovník.[1][5]
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2019-07-06]. Identifikátor záznamu 147637 : radnice. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ a b c CECHNER, Antonín. Soupis památek, 39. Politický okres rakovnický, II. díl. Praha: Archaeologická kommisse při České akademii císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění, 1913. Dostupné online. Kapitola Rakovník – Radnice, s. 203–206. Dále jen „Soupis památek“.
- ↑ a b CHLUM, Jiří. Rakovník: Schodiště nabízí pohled na nebe. Veřejná správa. 2017, čís. 17, s. 30. Dostupné online.
- ↑ Soupis památek, kapitola Rakovník – Zaniklé památky v městě, s. 250.
- ↑ ČECH, Jaroslav. Rakovník – radnice. Rakovník: Rabasova galerie, 1995. 15 s. ISBN 80-85868-02-4.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Rakovnická radnice na Wikimedia Commons