Okres Praha-východ
Okres Praha-východ | |
---|---|
Území | |
Sídlo okresu (1960–2002) | Praha |
Kraj | Středočeský |
Stát | ![]() |
LAU 1 | CZ0209 |
ISO 3166-2 | CZ-209 |
SPZ (1960–2001) | PH, PY |
Zeměpisné souřadnice | 50°6′ s. š., 14°42′ v. d. |
Vznik | 11. dubna 1960 |
Základní informace | |
Rozloha | 754,91 km² |
Počet obyvatel | 202 067 (2024)[1] |
Hustota zalidnění | 267,7 obyv./km² |
Počet ORP | 2 |
Počet POÚ | 7 |
Počet obcí | 110 z toho 8 měst a 4 městyse |
![]() | |
Další údaje | |
Kód okresu | 3209 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Okres Praha-východ je okres ve Středočeském kraji. Sídlem jeho dřívějšího okresního úřadu byla Praha, která ovšem nikdy nebyla jeho součástí. Okres se skládá ze dvou správních obvodů obcí s rozšířenou působností: Brandýs nad Labem-Stará Boleslav a Říčany.
Území okresu obepíná z východu a severu hlavní město Prahu a navazuje tak na okres Praha-západ, jinak jsou jeho sousedy další okresy Středočeského kraje. Na severu hraničí s okresy Mělník a Mladá Boleslav, na východě s okresy Nymburk, Kolín a Kutná Hora a na jihu je jeho sousedem okres Benešov.
Charakteristika okresu
[editovat | editovat zdroj]Okres je v rámci kraje nejlidnatější. Jeho rozloha činí 755 km² a z toho k roku 2019 tvoří 63,2 % zemědělská půda a 22,5 % lesy.[2] Spolu s okresem Praha-západ mají výjimečné postavení, zcela obklopují českou metropoli a tvoří tak nejbližší zázemí pro pražskou aglomeraci. Obyvatelé okresu často dojíždějí do Prahy kvůli zaměstnání a zde naopak v rámci procesu tzv. suburbanizace probíhá masivní výstavba zejména rodinných domů pro ekonomicky silné obyvatelstvo hlavního města.[2]
Největšími městy okresu jsou Brandýs nad Labem-Stará Boleslav (20 tisíc obyvatel), Říčany (17 tisíc obyvatel) a Čelákovice (12 tisíc obyvatel). Brandýs nad Labem-Stará Boleslav a Říčany mají postavení obce s rozšířenou působností a jejich správní obvody se dále člení na sedm správních obvodů obcí s pověřeným obecním úřadem (Brandýs nad Labem-Stará Boleslav, Čelákovice, Odolena Voda a Úvaly, resp. Říčany, Kamenice a Kostelec nad Černými lesy).
Zemědělství zde není příliš významné, z oblasti průmyslu má tradici hutnictví barevných kovů, dále strojírenství, potravinářství a zpracování dřeva. Je zde také umístěno několik vědecko-výzkumných pracovišť.[2] Okresem prochází silnice směřující do Prahy ze severu, východu a částečně z jihu. Jde o dálnice D0, D1, D8, D10 a D11 a silnice I. třídy I/2, I/3, I/9 a I/12. Dále tudy vedou silnice II. třídy II/101, II/107, II/108, II/113, II/243, II/244, II/245, II/331, II/335, II/508, II/522, II/603, II/608, II/610 a II/611.
Povrch okresu má na severu v okolí Labe nížinný charakter, na jihu se již projevuje členitost Středočeské pahorkatiny. Nejvyšším bodem je vrch Pecný (545 m n. m.). Nachází se zde dvě národní přírodní rezervace, lesnaté Voděradské bučiny a Větrušické rokle na pravém břehu Vltavy. Dalšími vodními toky jsou kupř. Botič, Rokytka a Výmola. Z kulturních památek jsou významnými např. staroboleslavský kostel sv. Václava, brandýský zámek, zřícenina hradu Jenštejna nebo zámky Jirny, Měšice, Panenské Břežany a Štiřín. Důležitou archeologickou lokalitou je Zlatý kopec u Přezletic.[2]
1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|
104 479 | 102 934 | 104 796 | 101 923 | 105 541 | 157 146 | 197 477 |
Seznam obcí a jejich částí
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/df/Prague-East_District_2007_names_PH_CZ.png/550px-Prague-East_District_2007_names_PH_CZ.png)
Města jsou uvedena tučně, městyse kurzívou, části obcí malince.
Babice • Bašť • Borek • Bořanovice (Pakoměřice) • Brandýs nad Labem-Stará Boleslav (Brandýs nad Labem • Popovice • Stará Boleslav) • Brázdim (Nový Brázdim • Starý Brázdim • Veliký Brázdim) • Březí • Čelákovice (Císařská Kuchyně • Sedlčánky • Záluží) • Černé Voděrady • Čestlice • Dobročovice • Dobřejovice • Doubek • Dřevčice • Dřísy • Herink • Hlavenec • Horoušany (Horoušánky) • Hovorčovice • Hrusice • Husinec (Řež) • Jenštejn (Dehtáry) • Jevany • Jirny (Nové Jirny) • Kaliště (Lensedly • Poddubí) • Kamenice (Ládeves • Ládví • Nová Hospoda • Olešovice • Skuheř • Struhařov • Štiřín • Těptín • Všedobrovice) • Káraný • Klecany (Drasty • Klecánky • Zdibsko) • Klíčany • Klokočná • Konětopy • Konojedy (Klíče) • Kostelec nad Černými lesy (Svatbín) • Kostelec u Křížků • Kostelní Hlavno • Kozojedy • Křenek • Křenice • Křížkový Újezdec (Čenětice) • Kunice (Dolní Lomnice • Horní Lomnice • Vidovice • Všešímy) • Květnice • Lázně Toušeň • Lhota • Líbeznice • Louňovice • Máslovice • Měšice • Mirošovice • Mnichovice (Božkov • Myšlín) • Modletice • Mochov • Mratín • Mukařov (Srbín • Žernovka) • Nehvizdy (Nehvízdky) • Nová Ves • Nový Vestec • Nučice • Nupaky • Odolena Voda (Dolínek) • Oleška (Brník • Bulánka • Králka • Krymlov) • Ondřejov (Třemblat • Turkovice) • Oplany • Panenské Břežany • Pětihosty • Petříkov (Radimovice) • Podolanka • Polerady • Popovičky (Chomutovice • Nebřenice) • Prusice • Předboj • Přezletice • Radějovice (Olešky) • Radonice • Říčany (Jažlovice • Kuří • Pacov • Radošovice • Strašín • Voděrádky) • Sedlec • Senohraby • Sibřina (Stupice) • Sluhy • Sluštice • Strančice (Kašovice • Otice • Předboř • Sklenka • Strančice • Svojšovice • Všechromy) • Struhařov • Stříbrná Skalice (Hradec • Hradové Střimelice • Kostelní Střimelice) • Sudovo Hlavno • Sulice (Hlubočinka • Nechánice • Želivec) • Svémyslice • Světice • Svojetice • Šestajovice • Škvorec (Třebohostice) • Štíhlice • Tehov • Tehovec • Úvaly • Veleň (Mírovice) • Veliká Ves • Velké Popovice (Brtnice • Dub • Dubiny • Klenové • Krámský • Křivá Ves • Lojovice • Mokřany • Řepčice) • Větrušice • Vlkančice (Pyskočely) • Vodochody (Hoštice) • Všestary (Menčice) • Vyšehořovice (Kozovazy) • Výžerky • Vyžlovka • Zápy • Záryby (Martinov) • Zdiby (Brnky • Přemyšlení • Veltěž) • Zeleneč (Mstětice) • Zlatá • Zlonín • Zvánovice
Změna hranice okresu
[editovat | editovat zdroj]Do roku 1995 byla v okrese také obec Pyšely, která přešla od roku 1996 k okresu Benešov.[4]
Do 31. prosince 2006 byly v okrese Praha-východ také obce Čakovičky, Kojetice a Postřižín, které byly od 1. ledna 2007 převedeny do okresu Mělník, a Řehenice, které byly převedeny do okresu Benešov.[5]
K okresu Praha-východ byly od 1. ledna 2007 připojeny obce:[5]
- Borek, Dřísy, Konětopy, Křenek, Lhota a Záryby z okresu Mělník
- město Kostelec nad Černými lesy a další obce Černé Voděrady, Jevany, Konojedy, Kozojedy, Nučice, Oleška, Oplany, Prusice, Stříbrná Skalice, Štíhlice, Vlkančice, Výžerky a Vyžlovka z okresu Kolín
- obce Hlavenec, Kostelní Hlavno a Sudovo Hlavno z okresu Mladá Boleslav
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ a b c d Charakteristika okresu Praha-východ [online]. Český statistický úřad, rev. 2019-02-07 [cit. 2019-08-09]. Dostupné online.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2011 [online]. Český statistický úřad, 2015-12-21 [cit. 2024-07-08]. Dostupné online.
- ↑ Nařízení vlády č. 226/1995 Sb., kterým se mění území některých okresů. [cit. 2019-08-09]. Dostupné online.
- ↑ a b Vyhláška č. 513/2006 Sb., kterou se mění vyhláška č. 564/2002 Sb., o stanovení území okresů České republiky a území obvodů hlavního města Prahy, ve znění pozdějších předpisů. [cit. 2019-08-09]. Dostupné online.
Související články
[editovat | editovat zdroj]- Seznam katastrálních území v okrese Praha-východ
- Seznam chráněných území v okrese Praha-východ
- Seznam památných stromů v okrese Praha-východ
- Seznam kulturních památek v okrese Praha-východ
- Senátní obvod č. 28 – Mělník
- Senátní obvod č. 41 – Benešov
- Senátní obvod č. 42 – Kolín
- Okresní soud Praha-východ
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu okres Praha-východ na Wikimedia Commons
- Populační vývoj okresu Praha-východ