Bydhošť
Bydhošť Bydgoszcz | |
---|---|
![]() | |
Poloha | |
Souřadnice | 53°7′19″ s. š., 18° v. d. |
Nadmořská výška | 60 m n. m. |
Časové pásmo | středoevropský letní čas UTC+01:00 (standardní čas) UTC+02:00 (letní čas) |
Stát | ![]() |
Vojvodství | Kujavsko-pomořské |
Okres | městský okres |
![]() ![]() Bydgoszcz | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 175 km² |
Počet obyvatel | 337 666 (2021)[1] |
Hustota zalidnění | 1 929,5 obyv./km² |
Správa | |
Starosta | Rafał Bruski |
Vznik | 1038 |
Oficiální web | www |
Telefonní předvolba | (+48) 52 |
PSČ | 85-001 až 85-915 |
Označení vozidel | CB |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ae/Panorama_SM_Bydgoszcz_soft.jpg/330px-Panorama_SM_Bydgoszcz_soft.jpg)
Bydhošť (polsky Bydgoszcz [bydgošč], německy Bromberg) je hlavní město Kujavsko-pomořského vojvodství v severním Polsku na soutoku řek Brdy a Visly. Historie ovlivnila zejména výstavba vodního kanálu spojující Odru a Vislu. Je osmým největším polským městem. Žije zde přibližně 338 tisíc[1] obyvatel, s aglomerací má přes 470 000 obyvatel. Ve městě od roku 1968 sídlí Univerzita Kazimíra Velikého. Symbolem města jsou nové sýpky, které jsou spojeny s novodobou architekturou.
Historie
[editovat | editovat zdroj]Původně zde byla slovanská rybářská osada. První písemná zmínka pochází z roku 1238. V roce 1331 ji obsadil Řád německých rytířů, ale roku 1343 připadla opět polskému králi Kazimíru Velikému. Ten Bydhošti 19. dubna 1346 udělil městská práva. V následujícím období se ve městě začali usazovat Židé. V 15. a 16. století bylo významným centrem obchodu s pšenicí. Na konci polsko-švédské války bylo město v roce 1629 dobyto a značně poškozeno vojskem švédského krále Gustava II. Adolfa. Švédy bylo opakovaně dobyto ještě v letech 1656 a 1657. Ze zdejšího hradu zůstala pouze zřícenina a obydleno bylo pouze 94 domů. 6. listopadu 1657 zde byla uzavřena smlouva mezi polským králem Janem Kazimírem II. Vasou a braniborským kurfiřtem Fridrichem Vilémem I. o postupu proti Švédům.
Při prvním dělení Polska v roce 1772 město připadlo Prusku a bylo přejmenováno na Bromberg. Fridrich II. Veliký provedl velkou přestavbu Bydhoště a nechal vybudovat 25 km dlouhý Bydhošťský kanál spojující Vislu a Odru. Bydhošť se tak stala významným obchodním centrem. Po porážce Napoleona se Bydhošť Tylžským mírem stala součástí Varšavského knížectví a v letech 1815–1848 Poznaňského velkovévodství a pak opět připojena k Prusku. V roce 1910 zde žilo 57 700 obyvatel, z nichž 84 % bylo Němců a 16 % Poláků. Na základě Versailleské smlouvy se Bydhošť stala součástí obnoveného Polska a zdejší obyvatelstvo muselo buď přijmout polské občanství, nebo se vystěhovat. V roce 1926 tak oproti roku 1910 žilo ve městě o více než 63 000 Němců méně.
Na počátku německé invaze v roce 1939 zde při tzv. Krvavé neděli bylo zabito kolem 300 německých obyvatel. Po obsazení města Němci popravili stovky polských a židovských obyvatel. Celkem během války zahynulo kolem 37 000 obyvatel.
Pamětihodnosti
[editovat | editovat zdroj]- Katedrála sv. Martina a Mikuláše z let 1466–1502 je nejstarší stavbou ve městě. Je zde pozdněgotický obraz Madony s růží a Panna Marie Milosrdné z 16. století.
- Kostel Nanebevzetí Panny Marie, označovaný také jako kostel klarisek je jednolodní gotickorenesanční kostel z let 1582–1602. Zajímavý je zde strop ze 17. století.
- Lloydův palác, který charakterizuje růst města
- Wyspa Młyńska, Mlýnský ostrov je místo historickými budovami nedaleko hlavního náměstí starého města. V 17. století zde bývala královská mincovna. Z konce 18. století pochází tzv. Biały Spichlerz (Bíla Sýpka)
- Hotel Pod Orłem, Hotel Adler, byl v neobarokním slohu postaven v roce 1896 místním architektem Józefem Swiecickim, který navrhl asi 60 budov v celé Bydhošti.
- Bazilika sv. Vincence z Pauly z let 1925–1939 je největší kostel v Bydhošti a jeden z největších v Polsku. Má kapacitu kolem 12 000 lidí a byl postaven polským architektem Adamem Ballenstedtem (1880–1942) podle vzoru římského Pantheonu.
- Tři sýpky z 19. století na břehu řeky Brda v ulici Grodzka jsou oficiálním symbolem města. V současnosti jsou zde výstavní prostory místního muzea.
Evangelický hřbitov
[editovat | editovat zdroj]Park v centru města býval německým evangelickým hřbitovem. Ačkoli náhrobky byly v minulosti zničeny, v zemi se nachází 80 tisíc ostatků. Na tomto místě je plánován zábavní park.[2]
Doprava
[editovat | editovat zdroj]Specifickou úlohu hraje ve městě vnitrozemská vodní cesta, které se zde postupně s nástupem průmyslové revoluce vyvíjela. Mimořádný význam hraje to, že se v Bydhošti nachází kanál spojující povodí Visly a Odry, což ovlivnilo i rozkvět obchodu v této oblasti. Význam tohoto kanálu, který se vyvíjel téměř dvě století neustále rostl.
3,5 km od centra města se nachází letiště Ignace Jana Paderewského. V roce 2013 přepravilo přes 343 tisíc cestujících a bylo tak devátým největším letištěm v zemi. Je zde také jeden z největších polských železničních uzlů. Tramvajová doprava je provozována od roku 1888 a v současnosti je ve městě 9 linek s 29,1 km kolejí. V roce 1851 byla postavena železniční továrna PESA.
Sport
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/86/Bydgoszcz_panorama_rynku.jpg/331px-Bydgoszcz_panorama_rynku.jpg)
- Zawisza Bydgoszcz[3] – fotbalový klub, založen roku 1946
- SC Bromberg – zaniklý fotbalový klub, který byl aktivní před první světovou válkou
- Reichsbahn SG Bromberg – zaniklý fotbalový klub, který byl aktivní v době německé okupace města
- SG Bromberg – zaniklý fotbalový klub, který byl aktivní v době německé okupace města
- Astoria Bydgoszcz[4] – basketbalový klub, založen roku 1924
- RTW Bydgostia Bydgoszcz [5] – veslařský klub založen roku 1928
Fotogalerie
[editovat | editovat zdroj]-
Geografie Bydhoště
-
Mapa administrativního členění města Bydhošť
-
Teritoriální vývoj tohoto města v čase
-
Snímek města z výšky
-
Pohled na město (1)
-
Pohled na město (2)
-
Bydhošť - budova hlavní pošty (Poczta Główna, ul. Jagiellońska 6)
-
Budova okresního soudu v Bydhošti (Sąd Okręgowy)
Osobnosti
[editovat | editovat zdroj]- Eberhard von Mackensen (1889–1969), veterán první světové války, generálplukovník během druhé světové války
- Kurt Tank (1898–1983), německý letecký konstruktér a zkušební pilot
- Marian Rejewski (1905–1980), polský matematik a kryptolog
- Jan Kulczyk (1950–2015), polský podnikatel a miliardář
- Radosław Sikorski (* 1963), maršálek Sejmu
- Mirosław Chmara (* 1964), bývalý polský atlet, tyčkař
- Tomasz Gollob (* 1971), bývalý polský plochodrážní jezdec
- Sebastian Chmara (* 1971), bývalý polský atletický vícebojař, halový mistr světa ze sedmiboje z roku 1999
- Paweł Wojciechowski (* 1989), polský atlet, tyčkař, mistr světa z roku 2011
Partnerská města
[editovat | editovat zdroj]Reggio Emilia, Itálie (1962)
Kragujevac, Srbsko (1971)
Mannheim, Německo (1991)
Hartford, Spojené státy americké (1996)
Pavlodar, Kazachstán (1997)
Perth, Skotsko (1998)
Čerkasy, Ukrajina (2000)
Kremenčuk, Ukrajina (2004)
Patra, Řecko (2004)
Ning-po, Čína (2005)
Wilhelmshaven, Německo (2006)
Pitești, Rumunsko (2007)
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b Dostupné online. [cit. 2022-10-04].
- ↑ https://zoommagazin.iprima.cz/zajimavosti/az-80-000-neznamych-lidskych-koster-misto-zabavniho-parku-tak-dopadlo-v-bydhosti
- ↑ http://www.wkszawisza.pl WKS Zavisza
- ↑ http://www.astoria.bydgoszcz.pl Astoria Bydgoszcz
- ↑ Sukcesy klubu – Regionalne Towarzystwo Wio∂larskie LOTTO-Bydgostia-WSG | Bydgoszcz | wio∂larstwo | Ņeglarstwo | turystyka kajakowa | – informacje
Související články
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Bydhošť na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky
- Foto Galeria Bydgoska – foto.bydgoszcz.pl
Galerie Bydhošť na Wikimedia Commons