Alois Josef Krakovský z Kolovrat
Mons. ThDr. Alois Josef Krakovský z Kolovrat | |
---|---|
![]() Alois Josef hrabě Krakowský z Kolowrat, svobodný pán z Újezda | |
Narození | 21. ledna 1759 Praha |
Úmrtí | 28. března 1833 (ve věku 74 let) Praha |
Místo pohřbení | katedrála svatého Víta |
Povolání | katolický kněz a katolický jáhen |
Nábož. vyznání | katolická církev |
Rodiče | Prokop Jan Krakovský z Kolovrat |
Funkce | pomocný biskup (1800–1815) titulární biskup (1800–1815) diecézní biskup (1812–1831) pražský arcibiskup (1830–1833) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Alois Josef hrabě Krakowský z Kolowrat, svobodný pán z Újezda (21. ledna 1759, Praha[1] – 28. března 1833 tamtéž[2]) byl český římskokatolický duchovní, kanovník a prelát olomoucké kapituly, olomoucký světící biskup, později 16. biskup královéhradecký a 24. arcibiskup pražský. Pocházel z krakovské větve šlechtického rodu Kolovratů.
Život a kariéra
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/COA_archbishop_CZ_Krakovsky_Alois_Josef.png/170px-COA_archbishop_CZ_Krakovsky_Alois_Josef.png)
Narodil se v Praze jako Alois Josef Jáchym Ignác František z Pauly Michal Alexandr Saul Josef Kalasanský Šebestián Kajetán Antonín Paduánský, hrabě Krakowský z Kolowrat, svobodný pán z Újezda do staré české šlechtické rodiny Kolovratů-Krakovských. Byl dvanáctým ze čtrnácti dětí nejvyššího zemského sudího hraběte Prokopa Jana Krakovského z Kolovrat (1718–1774) a jeho druhé manželky hraběnky Marie Anny Markéty ze starého skotského rodu Ogilvy (1725–1810) a celý život se věnoval duchovní dráze, které byl rodiči předurčen.
Po studiích na pražském jezuitském gymnáziu studoval teologii v Praze a 7. dubna 1775 přijal nižší svěcení. V letech 1776–1781 studoval teologii v Římě, kde získal kněžské svěcení i doktorát z teologie.
Roku 1783 se stal proboštem kroměřížské kapituly, ale již roku 1786 byl přijat za sídelního kanovníka olomouckého (nesídelním byl již od roku 1785, znovu se jím stal po jmenování biskupem královéhradeckým). Arcibiskup Colloredo jej ustanovil generálním vikářem arcidiecéze, roku 1800 direktorem kněžského semináře v Olomouci.
Pomocný biskup olomoucký
[editovat | editovat zdroj]Dne 1. března 1801 byl papežem Piem VII. jmenován titulárním biskupem sareptským a téhož roku byl konsekrován také svým metropolitou v olomoucké katedrále sv. Václava. Stal se sufragánem 1. olomouckého arcibiskupa Antonína Theodora z Colloreda-Waldsee (1777–1811). Císař František I. jmenoval biskupa Kolowrata i skutečným císařským tajným radou.
Biskup královéhradecký
[editovat | editovat zdroj]6. ledna 1812 jej císař František I. jmenoval také biskupem královéhradeckým (papežem potvrzen až 1815). Jako biskup rozhodl roku 1816, aby se přednášky z českého jazyka a literatury staly na královéhradeckém semináři povinnými pro všechny čtyři ročníky studia a byla pro ně zřízena profesura. V roce 1830 se jeho přispěním královéhradecký kněžský seminář osamostatnil. Že měl k Hradci Králové vřelý vztah, nasvědčuje i fakt, že biskupské knihovně odkázal 332 děl v 795 svazcích.
Arcibiskup pražský
[editovat | editovat zdroj]Po smrti arcibiskupa Václava Leopolda Chlumčanského z Přestavlk a z Chlumčan byl 31. srpna 1830 jmenován císařem Františkem I. jeho nástupcem ve funkci pražského arcibiskupa, k jeho intronizaci došlo v katedrále sv. Víta dne 17. dubna 1831. Arcidiecézi z důvodu těžkých nemocí spravoval prostřednictvím pomocného biskupa pražského Františka de Paula Pištěka.
Kolowratův episkopát byl poznamenán rozsáhlými epidemiemi cholery, které zasáhly celé území Čech. Tehdy byla řada klášterů proměněna v provizorní nemocnice a pražské arcibiskupství organizovalo účinnou pomoc postiženým, a to zejména v roce 1831.
Zemřel 28. března 1833 v Praze a byl pohřben do hrobky staré arcibiskupské (Pernštejnské, Kinských) kaple v katedrále sv. Víta, Václava a Vojtěcha v Praze.
Jeho nejstarší bratr Jan Karel Kolovrat Krakovský (1748–1816) sloužil v rakouské armádě a za napoleonských válek dosáhl hodnosti polního maršála. Významným vojevůdcem napoleonských válek byl také švagr Karl Joseph Hadik von Futak (1756–1800), který zemřel na následky zranění z bitvy u Marenga. Další švagr hrabě Prokop Lažanský z Bukové (1741–1804) působil ve státních službách a nakonec zastával funkci rakouského nejvyššího kancléře.
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Literatura
[editovat | editovat zdroj]- JUŘÍK, Pavel: Kolowratové, věrně a stále, Praha 2016, s. 70-71.
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Matriční záznam o narození a křtu farnosti při kostele sv. Mikuláše na Malé Straně v Praze
- ↑ Matriční záznam o úmrtí a pohřbu farnosti při kostele sv. Víta na Hradčanech
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]- www.kolowrat.cz
Obrázky, zvuky či videa k tématu Alois Josef Krakovský z Kolovrat na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Alois Josef Krakovský z Kolovrat
- Záznam o křtu v matrice na stránkách Archivu Hlavního města Prahy
- Záznam o úmrtí v matrice na stránkách Archivu Hlavního města Prahy
- (německy) Heslo Kolowrat-Krakowský, Alois Joseph Graf von na Allgemeine Deutsche Biographie.
- (anglicky) Profil na Catholic-Hierarchy
- (slovensky) Portrét na EUROPEANA
Předchůdce: Jan Antonín Otto Minquitz z Minquitzburgu |
![]() |
Generální vikář olomoucké diecéze 1801–1812 |
![]() |
Nástupce: ? |
Předchůdce: Maria Tadeáš Trauttmansdorff |
![]() |
16. biskup královéhradecký 1818–1830 |
![]() |
Nástupce: Karel Boromejský Hanl z Kirchtreu |
Předchůdce: Václav Leopold Chlumčanský |
![]() |
24. arcibiskup pražský 1831–1833 |
![]() |
Nástupce: Ondřej Alois Ankwicz |
- Češi 19. století
- Narození 21. ledna
- Narození v roce 1759
- Narození v Praze
- Úmrtí 28. března
- Úmrtí v roce 1833
- Úmrtí v Praze
- Krakovští z Kolovrat
- Kanovníci olomoucké kapituly
- Kanovníci kroměřížské kapituly
- Pomocní biskupové olomoučtí
- Královéhradečtí biskupové
- Pražští arcibiskupové
- Pohřbení v katedrále sv. Víta v Praze