Kerstin Avemo
Kerstin Avemo | |
![]() Kerstin Avemo 2017 | |
Födelsenamn | Kerstin Linnea Maria Avemo |
---|---|
Född | 27 oktober 1973 |
Födelseort | Stockholm |
Genre | Opera |
Roll | Sopran |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/60/Kerstin_Avemo_in_2019.jpg/263px-Kerstin_Avemo_in_2019.jpg)
Kerstin Linnea Maria Avemo, född 27 oktober 1973 i Stockholm, är en svensk operasångare (sopran). Hon har etablerat sig som koloratursopran med engagemang utomlands.[1]
Karriär
[redigera | redigera wikitext]Avemo, som gått Operahögskolan i Stockholm, debuterade med klassiska tragedienner på Folkoperans scen: Violetta i La traviata, Lucia i Lucia di Lammermoor och Gilda i Rigoletto. Hennes tolkning av titelrollen i Alban Bergs Lulu på Göteborgsoperan belönades med Svenska Dagbladets operapris 2002 och Tidskriften Operas pris 2001/02.[2]
Sedan 2003 har Avemo varit verksam vid operahusen i Bryssel, Düsseldorf, Frankfurt, Zürich, Paris (Châtelet), Lille, Köpenhamn (Det Kongelige Teater), Moskva, Madrid, Genève och Strasbourg samt uppträtt på Wiener Festwochen, Bregenzer Festspiele och festivalen i Aix-en-Provence.[3]
Hon har hörts i roller som Olympia i Hoffmanns äventyr, Oscar i Maskeradbalen, Ofelia i Hamlet, Blondchen i Enleveringen ur Seraljen och Servilia i Titus mildhet. Hon har även porträtterat Kristin i Philippe Boesmans tonsättning av Strindbergs Julie och Wendla Bergmann i Benoît Merniers gestaltning av Wedekinds Frühlings Erwachen, båda med urpremiär på La Monnaie i Bryssel. Åren 2010 till 2012 sjöng Avemo bland annat huvudrollen i Hosokawas Hanjo i regi av Calixto Bieito på Ruhrtriennalen, Zerlina i Don Giovanni på Bolsjojteatern i Moskva, Sophie i Rosenkavaljeren i Otto Schenks uppsättning i Genève, Gilda i Rigoletto och Violetta i La Traviata i Weimar, Lucia di Lammermoor på Göteborgsoperan och Adèle i Läderlappen på Kungliga Operan i Stockholm. Våren 2013 sjöng hon Despina i Mozarts Così fan tutte i en uppsättning av Michael Haneke på Teatro Real i Madrid. Sommaren 2013 framträdde hon i föreställningen Schwanengesang D744 med musik av Schubert i regi av Romeo Castellucci vid Festival d’Avignon.
Från hösten 2018 är Avemo knuten till GöteborgsOperan under tre säsonger.[4] Här har hon tidigare gjort titelrollen i Alban Bergs Lulu (2002), därefter titelrollen i Lucia di Lammermoor (2011), I Capuleti e i Montecchi (2012), Orfeus och Eurydike (2014) och som Violetta Valéry i La traviata (2017). Hennes första projekt var ett samarbete med regissören David Radok som Juliette i Bohuslav Martinůs Nyckeln till drömmarna och Francis Poulencs Vox humana, som hade premiär i april 2019.[5]
Operan Viva la mamma – på italienska Le convenienze ed inconvenienze teatrali, (Passande och opassande på teatern) – med libretto och musik av Gaetano Donizetti spelas på GöteborgsOperan med åtta föreställningar under tiden 7 maj till 10 juni 2022. Texten är nyskriven på svenska av Claes Eriksson, som även svarar för regin. Kerstin Avemo hade här prima donna-rollen som Gunilla Coriander.[6] Den 8 oktober 2023 hade Mytomania preminär på GöteborgsOperan. Det är en opera i två akter med libretto av Kerstin Perski, musik av Paula af Malmborg Ward och med Kerstin Avemo i rollen som psykoterapeuten Nelly.[7]
Hösten 2013 medverkade Avemo vid inspelningen av filmen The Giacomo Variations i regi av Michael Sturminger. Filmen hade premiär 2014.[3]
Avemo framträder regelbundet i konsertsammanhang med till exempel Bachs passioner, Brahms Ein deutsches Requiem, Carmina Burana, Mozarts C-mollmässa och konsertarior samt musik av Britten, Poulenc, Grieg och Weill. Hon har hörts på en rad europeiska festivaler och scener som Palais des Beaux Arts, Théâtre des Champs-Elysées och Berliner Philharmonie.
Film och TV-serier
[redigera | redigera wikitext]- 2018 – Den döende detektiven (TV-serie)
Priser och utmärkelser
[redigera | redigera wikitext]- 2001 – Folkoperans Vänners soloiststipendium.[8]
- 2001/02 – Tidskriften Operas operapris.[2]
- 2002 – Svenska Dagbladets operapris[9]
- 2016 – Medaljen Litteris et Artibus[10]
- 2022 – Kulturstipendium från Sten A. Olssons stiftelse för forskning och kultur.[11]
- 2023 – GöteborgsOperans Vänners stipendium.[12]
Diskografi
[redigera | redigera wikitext]- CD – Gluck, Orpheus und Eurydike. Wiener Urfassung, 1762. Drottningholmsteaterns orkester. Dir. Arnold Östman. Naxos 8.660064 S. Svensk mediedatabas.
- CD – Händel, Messiah. Freiburger Barockorchester, Choir of Clare College. Dir. René Jacobs. Harmonia Mundi HMC 901928.29. Svensk mediedatabas.
- CD och DVD – Mernier, Frühlings Erwachen. Freiburger Barockorchester. Dir. Jonas Alber. Cypres CYP4628. (2 CD + 1 DVD). Svensk mediedatabas.
- DVD – W.A. Mozart, Blonde i Die Entführung aus dem Serail. KV 384. Med Diana Damru. Oper Frankfurt. Frankfurter Museumsorchester. Dir. Julia Jones. (www.amazon.de) Läst 24 januari 2013.
- CD och DVD – Boesmans, Julie. Med Malena Ernman. Chamber Orchestra, La Monnaie. Dir. Kazushi Ono. Aix-en-Provence . 2008. Bel Air. (www.amazon.de) Läst 22 januari 2013.
Referenser
[redigera | redigera wikitext]Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ Reportage om Avemos karriär och gästspel har publicerats i Opus, nr 56, 2014, s. 28–34.
- ^ [a b] Operapriset Arkiverad 26 februari 2015 hämtat från the Wayback Machine. 2001–02, Tidskriften Opera.
- ^ [a b] ”Kerstin Avemo”. GöteborgsOperan. Arkiverad från originalet den 25 december 2014. https://web.archive.org/web/20141225062222/http://sv.opera.se/om-oss/personal/portratt/kerstin-avemo/.
- ^ Kerstin Avemo till Göteborgsoperan, artikel av Hanna Tornbrant, Göteborgs-Posten 2018-08-03.
- ^ Sopran utan plan B, Porträtt Kerstin Avemo, artikel av Camilla Adolfsson, Göteborgs-Posten 2019-04-13.
- ^ Viva la mamma, Göteborgsoperan. Läst 3 maj 2022.
- ^ Mytomania på opera.se. Läst 8 oktober 2023.
- ^ ”Folkoperans Vänners soliststipendium”. Folkoperan. Arkiverad från originalet den 24 december 2014. https://web.archive.org/web/20141224014009/http://www.folkoperan.se/ombud-partners/folkoperans-vanner/historia. Läst 28 november 2014.
- ^ Tony Lundman (28 juni 2002). ”Oförglömlig Lulu ger Avemo operapriset”. Svenska Dagbladet. http://www.svd.se/kultur/oforglomlig-lulu-ger-avemo-operapriset_57056.svd. Läst 9 februari 2014.
- ^ ”Medaljförläningar – Sveriges Kungahus”. www.kungahuset.se. Arkiverad från originalet den 5 februari 2016. https://web.archive.org/web/20160205160159/http://www.kungahuset.se/press/pressmeddelanden/2016pressmeddelanden/medaljforlaningar.5.62bcead5151c413603e1364.html. Läst 15 december 2016.
- ^ Kerstin Avemo, Sten A. Olssons stiftelse för forskning och kultur
- ^ GOV:s stipendiater 2023, govanner.se. Läst 27 mars 2023.
Webbkällor
[redigera | redigera wikitext]- Operapriset 2001–02, Tidskriften Opera.
- Kerstin Avemo, GöteborgsOperan.
- Kerstin Avemo till Göteborgsoperan, artikel av Hanna Tornbrant, Göteborgs-Posten 2018-08-03.
- Sopran utan plan B, Porträtt Kerstin Avemo, artikel av Camilla Adolfsson, Göteborgs-Posten 2019-04-13.
- Viva la mamma, Göteborgsoperan. Läst 3 maj 2022.
Tryckta källor
[redigera | redigera wikitext]- Reportage om Kerstin Avemos karriär och gästspel har publicerats i Opus, nr 56, 2014, s. 28–34.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikimedia Commons har media som rör Kerstin Avemo.
- Kerstin Avemo, Braathenmanagement.com.
- Kerstin Avemo, sopran, Spelschema, operabase.com
- Kerstin Avemo, GöteborgsOperan.
- Kerstin Avemo som Eurydike i Orfeus och Eurydike – en opera av C. W. Gluck, 3:04 minuter, 14 feb. 2014, Göteborgsoperan, YouTube.