Edvard VII av Storbritannien
Edvard VII | |
---|---|
![]() | |
Foto av Edvard VII från 1902. | |
Regeringstid | 22 januari 1901–6 maj 1910 |
Kröning | 9 augusti 1902 i Westminster Abbey i London |
Företrädare | Viktoria |
Efterträdare | Georg V |
Regeringstid | 22 januari 1901–6 maj 1910 |
Företrädare | Viktoria |
Efterträdare | Georg V |
Gemål | Alexandra av Danmark |
Barn | Albert, hertig av Clarence Kung Georg V Louise, hertiginna av Fife Victoria Maud, drottning av Norge John |
Ätt | Sachsen-Coburg-Gotha |
Far | Albert av Sachsen-Coburg-Gotha |
Mor | Viktoria |
Född | 9 november 1841 Buckingham Palace |
Namnteckning | ![]() |
Död | 6 maj 1910 (68 år) Buckingham Palace |
Begravd | 20 maj 1910 St. George's Chapel, Windsor |
![]() | |
![]() |
Edvard VII (engelska: Edward VII), Albert Edward, född 9 november 1841 på Buckingham Palace i London, död den 6 maj 1910 på Buckingham Palace, var kung av Storbritannien och kejsare av Indien från 1901 till sin död 1910.
Edvard VII var äldste sonen till drottning Viktoria och hennes gemål, prins Albert av Sachsen-Coburg-Gotha. Han kallades Bertie av familj och nära vänner.
Biografi
[redigera | redigera wikitext]Tronföljare från födseln
[redigera | redigera wikitext]Strax efter klockan tio på förmiddagen den 9 november 1841 föddes prinsen på Buckingham Palace i London. Han var det andra barnet och äldste sonen till drottning Viktoria av Storbritannien och hennes gemål, prins Albert av Sachsen-Coburg-Gotha. Som äldste son till den brittiska monarken var han tronföljare från födseln. Bara fyra veckor efter sin födelse tilldelades han titeln Prince of Wales, som enligt tradition ges till den brittiske tronföljaren.
Fadern avled i tyfoidfeber 1861 efter att ha besökt sonen i Cambridge där Edvard förde ett lättsinnigt studentliv, och modern, som var otröstlig av sorg, anklagade sonen för dödsfallet. Hon ansåg att ”Bertie” var en oansvarig playboy.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/94/Alexandra_of_Denmark_and_Edward_VII.jpg/190px-Alexandra_of_Denmark_and_Edward_VII.jpg)
Han gifte sig med prinsessan Alexandra av Danmark den 10 mars 1863 på Windsor Castle, men fortsatte att ha en rad älskarinnor, bland vilka den mest kända var Lillie Langtry. På senare år knöt han förbindelse med mrs Alice Keppel, som i mycket kom att fungera som hans mätress.
Kung till slut
[redigera | redigera wikitext]I juni 1902, kort innan sin kröning, genomgick kung Edward en blindtarmsoperation, den tredje personen i Storbritannien att överleva en sådan operation. På grund av operationen fick Edwards kröning skjutas upp till augusti samma år.[1]
Edvard VII blev år 1908 den förste brittiske monark som besökte Sverige. Han hade tidigare besökt Sverige år 1864 då han utnämnts till riddare av Serafimerorden av Karl XV. Enligt honom själv var han god vän med Oscar II (d 1907).
Edward dog 6 maj 1910 på Buckingham Palace 68 år gammal. Hans begravning skedde den 20 maj samma år. Han efterträddes av sin son Georg V av Storbritannien
Barn (inom äktenskapet)
[redigera | redigera wikitext]- Albert Victor, hertig av Clarence och Avondale, (1864–1892).
- Georg V av Storbritannien, (1865–1936) gift med Mary av Teck.
- Louise av Storbritannien, (1867–1931), gift med Alexander Duff, hertig av Fife.
- Victoria av Storbritannien, (1868–1935).
- Maud av Storbritannien, (1869–1938), gift med Håkon VII av Norge, mor till Olav V av Norge.
- John (som dog samma dag han föddes 6 april 1871)
Utmärkelser
[redigera | redigera wikitext]Ordnar
[redigera | redigera wikitext]Strumpebandsorden, 1858
Tistelorden, 1867
Sankt Patriksorden, 1868
Bathorden, 1865/1897
Indiska stjärnorden, 1861/1866
Sankt Mikaels och Sankt Georgsorden, 1877
Kejsardömet Indiens orden, 1887
Victoriaorden, 1896
Zähringer Löwenorden, 1861
Sankt Hubertusorden, 1901
Leopoldorden, 1859
Elefantorden, 1863
Dannebrogsmännens hederstecken, 1864
Dannebrogorden, 1901
Hederslegionen, 1863
Frälsarens orden, 1862
Annunziataorden, 1859
Krysantemumorden, 1886/1902
Nederländska Lejonorden, 1849
Sankt Olavs orden, 1874
Svarta örns orden, 1858
Röda örns orden, 1874
Sankt Andreas orden, 1844
Alexander Nevskijorden, 1844
Vita örnens orden, 1844
Sankt Annas orden, 1844
Sankt Stanislausorden, 1844
Sankt Vladimirs orden, 1881
Chakriorden, 1880
Vita elefantens orden, 1887
Gyllene skinnets orden, 1852
Karl III:s orden, 1876
Riddare med kedja av Serafimerorden, 27 september 1864.[2]
Kommendör med stora korset med kedja av Vasaorden, 26 april 1908.[3]
Riddare av Carl XIII:s orden, 1868.[4]
Sankt Stefansorden, 1867
Militära hedersgrader
[redigera | redigera wikitext]Hedersöverste för Gardehusarregimentet, 1870.
Generalkapten (hedersgrad) i Spaniens armé
Amiral (hedersgrad) i Spaniens flotta
Amiral (hedersgrad) i Svenska marinen, 1905.[5]
General (hedrsgrad) i Svenska armén, 1908.[6]
Generalfältmarskalk (hedersgrad) i Tyska hären, 1883.
Storamiral i (hedersgrad) Kejserliga marinen, 26 juni 1902.
Anfäder
[redigera | redigera wikitext]
Se även
[redigera | redigera wikitext]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ae/The_three_daughters_of_King_Edward_VII_and_Queen_Alexandra_by_Sydney_Prior_Hall.jpg/250px-The_three_daughters_of_King_Edward_VII_and_Queen_Alexandra_by_Sydney_Prior_Hall.jpg)
Referenser
[redigera | redigera wikitext]- Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, Edward VII, tidigare version. .
- Bentley-Cranch, Dana (1992), Edward VII: Image of an Era 1841–1910, London: Her Majesty’s Stationery Office, ISBN 0-112-90508-0
- Hattersley, Roy (2004), The Edwardians, London: Little, Brown, ISBN 0-316-72537-4
- Hough, Richard (1992), Edward & Alexandra: Their Private and Public Lives, London: Hodder & Stoughton, ISBN 0-340-55825-3
- Lee, Sidney (1927), King Edward VII: A Biography, London: Macmillan
- Magnus, Philip (1964), King Edward The Seventh, London: John Murray
- Windsor, HKH Hertigen av (1947), En Konungs Gärning, Aktiebolaget Bokverk, Stockholm,
Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ https://www.youtube.com/watch?v=8jywqvYgOLg
- ^ ”440 (Sveriges statskalender / 1905)”. runeberg.org. https://runeberg.org/statskal/1905/0464.html. Läst 20 februari 2019.
- ^ Kungl. Hovstaterna: Kungl. Maj:ts Ordens arkiv, Matriklar (D 1), vol. 7 (1900–1909), p. 298, digital avbildning.
- ^ ”605 (Sveriges statskalender / 1905)”. runeberg.org. https://runeberg.org/statskal/1905/0629.html. Läst 20 februari 2019.
- ^ ”229 (Svensk rikskalender / 1908)”. runeberg.org. https://runeberg.org/rikskal/1908/0313.html. Läst 20 februari 2019.
- ^ ”155 (Svensk rikskalender / 1909)”. runeberg.org. https://runeberg.org/rikskal/1909/0239.html. Läst 20 februari 2019.
Vidare läsning
[redigera | redigera wikitext]- ”Edvard VII av Storbritannien”. Albert Edelfelts brev. Elektronisk brev- och konstutgåva. Maria Vainio-Kurtakko & Henrika Tandefelt & Elisabeth Stubb, Svenska litteratursällskapet i Finland. 2014−2020. http://edelfelt.sls.fi/personer/4323/edvard-vii/.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikimedia Commons har media som rör Edvard VII av Storbritannien.
|
|
- Storbritanniens regenter
- Huset Sachsen-Coburg-Gotha
- Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
- Kejsare
- Svenska generaler
- Svenska amiraler
- Mottagare av Serafimerorden
- Personer i Storbritannien under 1800-talet
- Personer i Storbritannien under 1900-talet
- Födda 1841
- Avlidna 1910
- Män
- Storofficerare av Hederslegionen
- Alumner från Christ Church, Oxford
- Alumner från Edinburghs universitet
- Alumner från Trinity College, Cambridge
- Riddare av Tistelorden
- Mottagare av Dannebrogsmännens hederstecken
- Storkommendörer av Dannebrogorden