- För andra betydelser, se Luleå (olika betydelser).
Luleå (på lulemål Leeol [lêúɽ] eller Leoschtän [ˈlêwˌʂʈæ:n]; på nordsamiska Luleju: lulesamiska: Julevu;[3] finska: Luulaja) är en tätort (stad) i Norrbotten samt centralort i Luleå kommun, residensstad för Norrbottens län och stiftsstad för Luleå stift. Luleå är Sveriges 22:a största samt Norrlands och Nordkalottens fjärde största tätort, med 43 574 invånare (SCB 2015)[1] av kommunens totalt 79 128 invånare (SCB 2024)[2].
Luleå | |
Luleju Julevu Luulaja | |
Tätort · Centralort · Residensstad · Stiftsstad | |
Vy över Luleå från stadens brandtorn, under Luleå Hamnfestival, juli 2013.
| |
Land | ![]() |
---|---|
Landskap | Norrbotten |
Län | Norrbottens län |
Kommun | Luleå kommun |
Distrikt | Luleå domkyrkodistrikt, Nederluleå distrikt, Örnäsets distrikt |
Koordinater | 65°35′4″N 22°9′14″Ö / 65.58444°N 22.15389°Ö |
Area | |
- tätort | 2 706 hektar |
Folkmängd | |
- tätort | 43 574 (2015)[1] |
- kommun | 79 128[2] |
Befolkningstäthet | |
- tätort | 16,1 inv./hektar |
Grundad | 1621 |
Tidszon | CET (UTC+1) |
- sommartid | CEST (UTC+2) |
Postort | Luleå |
Postnummer | 97X XX |
Riktnummer | 0920 |
Tätortskod | 8724 |
Geonames | 604490 |
Luleås läge i Sverige
| |
Wikimedia Commons: Luleå | |
Befolknings- och arealfakta från SCB. |
Luleå har Sveriges sjunde största hamn för gods. Luleå är ett metallurgiskt centrum med stor stålindustri och omfattande forskning och kallas ibland i folkmun för Stålstaden. Sveriges första och nordligaste tekniska universitet, Luleå tekniska universitet, finns också i staden.
Ortnamnet
Luleå har ytterst fått sitt namn av Luleälven.[4] Det över hela riket gängse rikssvenska uttalet av stadens namn är Luleå eller Luljå med långt u-ljud.[5] Ändelsen -eå har troligen uppkommit genom en kompromiss mellan en ursprunglig ändelse -a (ackusativform -o) och en senare nominativform som kommit att sluta på -e, alltså en kompromiss mellan de båda vokalerna e och o. Stavningen har nog också påverkats av ordet å, som på genuin dialekt även kunnat beteckna älvar.[6] I övre Norrland och i själva staden finns det också två andra mycket vanliga uttal: Lule med tjockt eller tunt l: [ˈlø:ɽɛ] eller [ˈlø:lɛ]. Under 1800-talet och längre tillbaka var rikssvenskan i denna trakt mer sällsynt, och det var lulemål som var den dominerande språkformen (förutom när man skulle formulera sig i skrift). Staden omtalades alltså som Leeol eller Leoschtän "Luleå stad". Sålunda har namnet på denna bebyggelse varit från mitten av 1600-talet och framåt. Men i ännu äldre tid fram till 1600-talets mitt syftade namnet i stället på Gammelstaden. Denna orts gamla namn (alltså Leeol) kommer i sin tur från benämningen på Luleälven (på nutida lulemål Leolälva), vilken i sin tur kommer av lulesamiskans äldre benämning på älven, Luleju. Enligt en förklaringsmodell är ordet Luleju egentligen en sammansättning av två ord: dels det lulesamiska lulij ‘skogssame' (ordet är dock nästan utdött i dagens lulesamiska), dels det ord som i modern lulesamiska lyder jåhkå 'å'. Förklaringsmodellen bygger på att orden haft ett något annorlunda uttal förr i tiden samt att ordet jåhkå i äldre tid betytt älv. Luleju kan alltså tolkas som ‘skogssamernas älv’. När nordborna koloniserade trakten övertog de vattendragets samiska förled till sitt eget namn på älven och använde förleden också som namn på den då nybildade bebyggelsen Gammelstaden och på den då nybildade socknen Luleå (som tidigast nämns i en latinsk källa 1339 som Lulu). Slutligen bör det nämnas att det nog kan ha funnits människor med finska, eller kanske snarast karelska, som modersmål på platsen när de första nordborna kom till trakten (man kan t.ex. beakta att Luleå flygplats, Kallax, har ett ursprungligen finskt/karelskt namn).[7]
Historia
- För Luleås äldre historia, se Gammelstad och Innerstaden, Luleå.
Under medeltiden hade Luleå en marknadsplats, hamn och en kyrksocken i nuvarande Gammelstad, cirka en mil nordväst om Luleås nuvarande läge. Den första stadsplanen utfördes på uppdrag av kung Gustav II Adolf av Olof Bure, och 1621 fick Luleå stadsprivilegier. Den gamla hamnen var dock inte lämplig för en stad på grund av landhöjningen. Luleås borgare begärde därför att få staden flyttad, vilket de fick tillstånd till 1648. Erik Eriksson Niure anställdes till uppdraget att bestämma den nya platsen, och 1649 fastslogs detta. Platsen låg vid en uthamn som redan hade byggts. Han gjorde en stadsplan med rutnätsmönster. Bortsett från en uppstramning av gatorna 1790 har Niures stadsplan bevarats.[8] Man hade dock svårt att få den nya staden att växa fram. Den härjades av brand 1653 och 1657 och större delen av innevånarna flyttade tillbaka till Gammelstad och kunde endast genom statligt ingripande tvingas att flytta tillbaka.[9]
Bottniska handelstvånget försvårade stadens utveckling, och först sedan detta upphävts 1765 kunde Luleå börja växa, om än fortfarande mycket långsamt. 1805 fanns ännu endast 947 invånare. 1856 efterträdde Luleå Piteå som residensstad i Norrbottens län och hade då omkring 1 400 invånare. De första industrierna växte fram på 1860-talet.[10]
Det moderna Luleå
11 juni 1887 ödelades stora delar av staden av en brand.[11]
Mellan 1891 och 1895 öppnade Luleå stad nybyggda byggnader såsom elverk, polisstation och brandstation. Ett nybyggt epidemisjukhus invigdes 1894.[12]
Malmbanan mellan Gällivare och Luleå stod färdig 1888 och staden blev därmed utskeppningshamn för järnmalmen från Malmberget. Inom kort växte förstäder fram, nämligen Bergviken inom stadens administrativa område, samt Svartöstaden, Skurholmen och Bergnäset. Svartöstaden och Skurholmen införlivades i Luleå stad 1933. Parallellt med hamnens expansion växte Luleå som industristad, med etableringen av ett varv och tillhörande verkstäder 1887 (1932 ombildat som Nya AB. Luleå Varv & Verkstäder; 140 industriarbetare 1947),[13] av ett stålverk i Karlsvik 1906 samt 1912 Statens Järnvägars järnvägsverkstäder i Notviken och ett träsliperi i Karlshäll. 1902 grundades tegelbruket Luleå Tegelbruks AB som låg i Marieberg i Södra Sunderbyn (1949: 50 industriarbetare) och 1908 grundades AB. Luleå Bryggeri (1947: 45 industriarbetare).[14] Munksunds AB, grundat 1926, hade sitt huvudkontor i Luleå.[15]
1904 påbörjades det första bygget av vattenledningar och avloppsledningar i staden,[16] och dessa stod färdiga år 1906.[17] Vid slutet av år 1906 hade cirka 50 % av husen i Luleå stad kopplats upp till 17,5 kilometer vattenledningar, ett projekt som hade kostat staden 440 000 kronor (1906 års värde). Omkring 50 % av husen hade också kopplats upp till avloppsnätet bestående av 9,4 km underjordiska avloppsledningar, vilket hade kostat staden 160 000 kronor (1906 års värde)[17] Utbyggnaden av stadens vatten- och avloppsnät fortsatte under följande åren. Under 1907 ökade andelen hus med vattenledningar till 75 % och vattenförbrukningen i staden per person låg på 54 liter per dygn. Andelen hus med avloppsledning hade också under år 1907 ökat till ungefär 75 %.[18] År 1910 hade 90 % av husen tillgång till vattenledning och avloppsledning. Luleå stads nya vattenverk tog sitt vatten från Luleälven.[19]
1943 öppnade Norrbottens Järnverk AB:s stålverk på Svartön och var på 1950-talet den största industrin i Luleå med 1 500 anställda. NJA ombildades till SSAB (Svenskt Stål AB) 1978 genom sammanslagning med Domnarvets Jernverk och Oxelösunds Järnverks AB.
Under perioden 1940–1980 var Luleå en av Sveriges snabbaste växande städer. Under denna tid byggdes också flera nya bostadsområden. Luleå tekniska universitet startade 1971 på Porsön, då under namnet Högskoleenheten i Luleå. Efter kommunsammanslagningen 1969 började närbelägna Gammelstad och Bergnäset allmänt att betraktas som delar av orten Luleå.
Militärstaden
Luleå blev också under 1940-talet en garnisonsstad med etableringen 1941 av Norrbottens flygbaskår (F 21), 1942 med Luleå luftvärnskår (Lv 7), och 1955 med Luleå marina bevakningsområde (BoLu). Sedan 1993 finns dock endast flygflottiljen kvar i staden, då Luleå luftvärnskår omlokaliserades till Boden i samband med försvarsbeslutet 1992 och Luleå marina bevakningsområde avvecklades 1987 i samband med försvarsbeslutet 1982.
Administrativa tillhörigheter
Luleå stad ombildades vid kommunreformen 1862 till en stadskommun. Delar av ortens bebyggelse kom att från tidigt befinna sig i Nederluleå socken/landskommun. Stadskommunen utökades 1933 med områden från Nederluleå socken/landskommun (Svartöstadens municipalsamhälle). 1971 uppgick stadskommunen i Luleå kommun där Luleå sedan dess centralort.[20]
I kyrkligt hänseende tillhörde orten Luleå stadsförsamling som 1962 delades i Luleå domkyrkoförsamling och Örnäsets församling, där den senare återgick i domkyrkoförsamlingen 2011. Delar av orten hör till Nederluleå församling.[21]
Orten ingick till 1971 i domkretsen för Luleå rådhusrätt. Sedan 1971 ingår Luleå i Luleå tingsrätts domsaga.[22]
Befolkningsutveckling
Befolkningsutvecklingen i Luleå 1850–2015[23][24][25][26] | ||||
---|---|---|---|---|
År | Folkmängd | Areal (ha) | ||
1850 | 1 257 | |||
1860 | 1 516 | |||
1870 | 1 905 | |||
1880 | 3 120 | |||
1890 | 4 755 | |||
1900 | 9 484 | |||
1910 | 8 959 | |||
1920 | 10 545 | |||
1930 | 11 336 | |||
1940 | 13 948 | |||
1950 | 22 646 | |||
1960 | 28 495 | 1 003 | ||
1965 | 33 133 | 1 304 | ||
1970 | 36 743 | |||
1975 | 42 139 | |||
1980 | 42 914 | 2 462 | ||
1990 | 42 727 | 2 507 | ||
1995 | 44 294 | 2 581 | ||
2000 | 45 036 | 2 881 | ||
2005 | 45 467 | 2 852 | ||
2010 | 46 607 | 2 909 | ||
2015 | 43 574 | 2 706 | ||
Anm.: 1850-1950 avser Luleå stad. Sammanvuxen med Mjölkudden 1965 och med Notviken 1970. Björkskatan utbruten 2015.
|
Stadsdelar i Luleå
Enligt Luleå kommuns webbplats är även tätorterna Bergnäset, Karlsvik och Gammelstad en av Luleås stadsdelar.[27] Dessa är emellertid egna tätorter som inte sammanhänger med Luleå tätort enligt SCB:s beräkningar.
Närliggande orter (i urval)
Kommunikationer
De viktigaste vägarna är Europaväg 4 som går cirka fem kilometer utanför stadskärnan och Europaväg 10 mot Kiruna/Narvik. Riksväg 97 är också en viktig väg som förbinder staden med Sunderby sjukhus, Boden och Jokkmokk. Från Luleå malmhamn skeppas årligen 4–5 miljoner ton järnmalm ut. Från Luleå centralstation till Narvik i Norge, går Malmbanan. Därifrån går också direkttåg (nattågstrafik) till Stockholm, och till Narvik via Boden. Planer finns att bygga en helt ny kustjärnväg direkt ner till Umeå, den så kallade Norrbotniabanan.
Luleå Lokaltrafik bedriver stadstrafik i Luleå. 31 busslinjer förbinder staden. Strax söder om tätorten finns flygplatsen Luleå Airport, ofta benämnd med det tidigare namnet Kallax flygplats.
Broar över Lule älv nära Luleå
- Bergnäsbron, invigd 1954, med tvåfilig väg och dubbla gång- och cykelbanor.
- Gamla Gäddviksbron, invigd 1945, med tvåfilig väg och dubbla gång- och cykelbanor.
- Nya Gäddviksbron, invigd 1978, är en del av Europaväg 4 med trefilig motortrafikled.
Näringsliv
I Luleå ligger huvudkontoren för företagen LKAB, Max Hamburgerrestauranger och Vattenfall Vattenkraft AB. I Alvik strax utanför Luleå finns huvudkontoret för företaget Liko.
Industri
I nordvästra Luleå finns ett antal industriområden byggda från 1960-talet och framåt. Dessa är Bergnäsets industriområde, Skutvikens industriområde, Notvikens industriområde, Porsögårdens industriområde, Yttervikens industriområde, samt teknikbyn Luleå Science Park. Industriföretag i Luleå är bland annat SSAB, Gestamp HardTech och Ferruform, samtliga inom stålbranschen, samt BDX.
Facebooketableringen i Luleå
Facebooks Europeiska datacenter i Luleå är den första investeringen för Facebook utanför USA.[28]
Facebook valde Luleå för etableringen av sina första datacentrum tack vare fördelarna med bland annat den naturliga kylan som är nödvändig för att hålla nere temperaturen i serverhallarna, det driftsäkra elnätet, de låga elpriserna och den rena energin. Datacentret är det största i sitt slag i Europa, med hela 84 000 kvadratmeter vilket kan jämföras med drygt 11 fotbollsplaner. Det som datacentret kommer att bistå med är att processa stora mängder av datatrafik genom tusentals dataserver som tillsammans jobbar som en jättedator. Genom detta upplevs det som att ens handlingar på Facebook utförs på en gång i samma ögonblick som man utför dem.[29]
Etableringen av Facebook i Luleå har lett till att även andra företag har fått upp ögonen för denna stad. Fusion-io, EMC och Milestone som är tre internationella specialist/supportföretag för datacenter är också på väg att etablera sig i Luleå. Facebook etableringen har även haft positiva effekter för Luleå tekniska universitet med en ökning av 18 procent på antalet ansökningar till skolan. Luleå Science Park har även dem fått en ökning på 25 procent med nyetablerade företag.[30]
Shopping
I Luleå finns gallerian Shopping, som är världens första galleria inomhus och invigdes 1955. Det finns två gallerior till i staden, Strand Galleria och Smedjan, som är Norrbottens största galleria. Det finns även ett hus med några butiker, Folksamhuset, men räknas inte helt och hållet som en galleria.
I innerstaden finns i huvudsak två shoppingstråk, Storgatan och Kungsgatan.
Några kilometer utanför Luleå finns köpcentraområdet Storheden.
Samhällsservice
Luleå är i sin roll som residensstad bas för Länsstyrelsen i Norrbottens län och landshövdingen i Norrbottens län har sitt residens här. Norrbottens läns landsting har sitt kansli i Luleå.[31] Hushållningssällskapet Norrbotten-Västerbottens huvudkontor ligger i Luleå.[32] Luleå har polisstation och utgör huvudsäte för ett av de fyra polisområdena i Polisregion Nord.
Statliga myndigheter såsom Arbetsförmedlingen[33], Havs- och vattenmyndigheten[34], Kustbevakningen[35], Försäkringskassan[36] Skatteverket[37], och Tullverket[38] har kontor i Luleå. Luleå utgör regionkontor för Trafikverkets Region Nord, som omfattar Norrbottens och Västerbottens län.[39] Lantmäteriet har kontor i Luleå som utgör kontor för Bodens, Jokkmokks, Luleå och Piteå kommuner.[40] Kriminalvårdens Anstalten Luleå ligger i stadsdelen Porsön.[41] Arbetsmiljöverkets Region nord, med kontor i Umeå, har ett filialkontor i Luleå.[42] Bergsstaten har sitt huvudkontor i Luleå.[43]
Domstolar och judiciella myndigheter
Luleå är kansliort för Luleå tingsrätt och Förvaltningsrätten i Luleå. Förvaltningsrätten i Luleå utgör också migrationsdomstol för Jämtlands, Norrbottens, Västerbottens och Västernorrlands län. Hovrätten för Övre Norrland har lokaler i Luleå som dock bara är bemannade vid förhandlingar.[44] Åklagarmyndigheten har kontor i Luleå som handlägger brott i hela Norrbottens län.[45] Kronofogdemyndigheten har ett av sina tre kontor i Norrbottens län i Luleå.[46]
Utländska konsulat
I Luleå upprätthåller 6 länder konsulat (2015): Danmark (etablerat ca 1850), Frankrike (etablerat 1868), Finland (etablerat 1921), Förbundsrepubliken Tyskland (etablerat 1955; Tyska Riket hade dock ett konsulat 1871-1945), Italien (etablerat 2012) samt Slovakien (etablerat 2013). Tidigare har funnits numera stängda konsulat för bland annat Estland, Lettland, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Spanien, Ryssland och Österrike.
Religion
Luleå är stiftsstad för Luleå stift i Svenska kyrkan och tillhör Luleå domkyrkoförsamling, med del av orten inom Nederluleå församling. Av Svenska kyrkans kyrkobyggnader finns i staden Luleå domkyrka, Björkskatakyrkan, Mjölkuddskyrkan, Örnäsets kyrka, Hertsökyrkan och Porsökyrkan. Sankt Josef Arbetarens kyrka, tillhörande Sankt Josef Arbetarens katolska församling, ligger på stadsdelen Lövskatan. I Luleå finns dessutom kyrkor tillhörande Pingstkyrkan, EFS, Equmeniakyrkan[47] Læstadianismen (både inriktningarna östlæstadianism[48] och västlæstadianism[49]), Frälsningsarmén, Evangeliska Frikyrkan, Mormonerna, Jehovas vittnen.
Kultur och evenemang
Den 12 januari 2007 invigdes Kulturens hus i centrala Luleå. I Kulturens Hus finns bibliotek, konsertsalar, konsthall, turistbyrå med mera. Det fungerar även som konferens- och kongresscenter. Minus 30-festivalen är ett av de största vinterevenemangen i Luleå. Det är en inomhusfestival på Kulturens Hus där artister från Sverige uppträder. Festivalen brukar infalla en lördag i mitten av mars.
Luleå Hamnfestival är ett stort festivalevenemang som hålls till i centrala Luleå (främst runt Norra hamn) på somrarna, sedan 2013. Första året inföll festivalen andra veckan i juli. Den har gratis inträde dygnen runt och den riktar inte in sig på någon speciell grupp. Under festivalen spärras en stor del av innerstadens biltrafik av. Hamnfestivalen ersatte den tidigare festivalen Luleåkalaset, som pågick varje sommar (slutet av juli/början av augusti) från 2003 till 2012. Luleåkalaset i sin tur, ersatte den tidigare festivalen Sjöslaget, som pågick varje sommar från 1988 till 2002.
Musikens makt är en mindre musikfestival som hålls till på Gültzauudden den tredje veckan i augusti, sedan 2010. Där uppträder både mer och mindre kända musiker, och den festivalen har också gratis inträde. Konst i det gröna är en utställning som anordnas varje sommar, de senaste åren på Kronanområdet. Ett hundratal kända och okända konstnärer får en chans att ställa ut och sälja sina verk. I oktober vartannat år arrangeras en Bok & Bild-festival som lockar många besökare. Då delas lyrikpriset Erik Lindegren-priset ut. Det gick 2007 till Folke Isaksson och 2009 till Tomas Tranströmer. Lilla Erik Lindegren-priset, för unga författare mellan 15 och 20 år, delades ut för första gången 2007.
Luleå Pride arrangerades för första gången år 2012. Sedan starten av Luleå Pride har fler pridefestivaler och initiativ med koppling för mänskliga rättigheter har startats runtom i Norrbottens län. Innan Luleå Pride och RFSL kom till staden låg Luleå på plats 142 i RFSL:s rankning över hbtq-vänliga kommuner, 2016 låg Luleå kommun på åttonde plats.[50].[källa behövs]
Ice Music är en ny konstform där professionella musiker spelar på instrument som har skapats av is.[51] Ice musik utspelas i en gigantisk igloo där isinstrumenten pulserar i regnbågens färger. [52]
Övrigt
Klimat
Luleå har ett subarktiskt klimat med långa kalla vintrar och korta somrar. I och med golfströmmen så har dock Luleå ett betydligt varmare klimat än många andra städer på samma latitud och även många städer betydligt längre söderut. Under högsommaren i juni och juli kan temperaturen bli runt +30 grader vissa dagar.
|
Solligan
Mellan 2003 och 2014 har Luleå vunnit solligan fem gånger, enligt SVT:s nationella mätningar. Luleå vann solligan sommaren 2014 och då tog Luleå kommun fram en vandringspokal. Vinnaren av solligan får äran att i ett år ha vandringspokalen hemma i sin stad.[53]
Sport
I Luleå finns de kända elitlagen Luleå HF, Luleå HF/MSSK (ishockey), Luleå Basket och BC Luleå (basket).
I basket har Luleå har tagit åtta SM-guld på herrsidan: 1997, 1999, 2000, 2002, 2004, 2006 och 2007 som Plannja Basket och 2017 som BC Luleå, och fyra SM-guld på damsidan: 2014, 2015, 2016 och 2017. Från säsongen 2012/2013 hette damlaget Northland Basket och från och med säsongen 2015/2016 har laget haft sitt nuvarande namn Luleå Basket.
Luleå HF tog sitt hittills enda SM-guld 1996 på herrsidan och Luleå Hockey/MSSK på damsidan tog sitt första SM-guld 2016, lagets första säsong i Sveriges högsta serie (Riksserien). Luleå HF har också tagit titeln som Europeiska mästare två gånger, första gången i European Trophy 2012 och andra gången i Champions Hockey League 2014/2015.
IFK Luleå är stadens mest anrika fotbollslag, vars herrlag spelat en säsong i Fotbollsallsvenskan (1971), och spelade 2016 i division 1. Tre andra lag från Luleå spelar också i svenska seriesystemet för herrar: Luleå SK, Lira BK samt Notvikens IK.
Under Världsmästerskapet i handboll för herrar 1967 spelades två matcher i den då nybyggda Pontushallen (heter numera Luleå Energi Arena), Västtyskland mot Norge samt Norge mot Japan. Sverige har även spelat Davis Cup-matcher i Pontushallen mot Schweiz under 1997.
Vid Europamästerskapet i basket för herrar 2003 avgjordes Grupp A med Frankrike, Bosnien, Italien och Slovenien i Coop Norrbotten Arena (dåvarande Coop Arena.)
Svenska mästerskapet i yukigassen har hållits vid Luleå tekniska universitet varje vinter sedan 2010.
Galleri
-
Storgatan på sommaren.
-
Storgatan från Stadshuset.
-
Före detta fängelset Vita Duvan.
-
Gamla hamnkranen.
Kända personer från Luleå (i urval)
Huvudartikel: Personer från Luleå
Författare, journalister och programledare
- Jessica Almenäs, programledare
- Gry Forssell, programledare
- Katarina Kieri, författare
- Åsa Petersen, journalist
- Elisabeth Sandlund, journalist och författare
- Martin Schibbye, journalist
- Ola Söderholm, komiker och journalist
Skådespelare
- Maud Adams, fotomodell och skådespelerska
- Sven Björklund, skådespelare och komiker
- Mirja Burlin, skådespelerska och sångerska
- Martin Ljung, komiker och skådespelare
- Harry Nyman, skådespelare och musiker
- Staffan Westerberg, manusförfattare och skådespelare
- Marvin Yxner, skådespelare
Musiker
- Mattias Alkberg, musiker och poet
- Emilia de Poret, sångerska och låtskrivare
- Katarina Fallholm, operasångerska (mezzosopran)
- Malin Gjörup, operasångerska (mezzosopran) och skådespelerska
- Ola Gustafsson, musiker och gitarrist
- Jari Haapalainen, musikproducent och gitarrist
- Alexander Hagman, musiker och kampsportare
- Robert Hurula Pettersson, gitarrist och sångare
- Zakarias "Zacke" Lekberg, hiphopare
- Ralph Lundsten, kompositör och regissör
- Peter Mattei, operasångare (baryton)
- Gunnar "Siljabloo" Nilson, jazzmusiker och kompositör
- Björn Sjöö, kompositör och musiker
- Gunnar Wiklund, sångare
- Ingvar Wixell, operasångare (baryton)
Kända musikgrupper
- Breach, hardcoreband
- Fireside, hardcoreband
- Movits!, hiphop- och jazzgrupp
- Raised Fist, hardcoreband
Politiker och riksdagsmän
- Tobias Baudin, vice ordförande i LO
- Erik Benzelius den äldre, professor, riksdagsman och biskop
- Niklas Nordström, Luleå kommuns kommunalråd (S)
- Marita Ulvskog, politiker (S)
Idrottare
- Frida Aili, basketspelare
- Hans Backe, TV-personlighet samt före detta fotbollsmanager och fotbollstränare
- Lars "Osten" Bergström, sportchef för Luleå HF och före detta ishockeytränare
- Anders Burström, ishockeytränare och före detta ishockeyspelare
- Niklas Bäckström, MMA-utövare
- Jonas Eriksson, fotbollsdomare
- Karl Fabricius, ishockeyspelare
- Johanna Fällman, ishockeyspelare
- Håkan Larsson, baskettränare och före detta basketspelare
- Joel Lassinantti, ishockeymålvakt
- Fredric Lundqvist, före detta fotbollsspelare
- Per Ledin, ishockeyspelare
- Ingela Lundbäck, bordtennisspelare
- Sven-Åke Lundbäck, före detta skidåkare
- Alexander Majorov, konståkare
- Mattias Modig, ishockeymålvakt
- Anders Nilsson, ishockeymålvakt
- Stefan "Skuggan" Nilsson, ishockeytränare och före detta ishockeyspelare
- Lars-Gunnar Pettersson, före detta ishockeyspelare
- David Rautio, ishockeymålvakt
- Roger Rönnberg, ishockeytränare
- Adam Rönnqvist, basketspelare
- Johan Strömwall, före detta ishockeytränare och ishockeyspelare
- Malte Strömwall, ishockeyspelare
- Hardy Åström, före detta ishockeymålvakt
- Roger Åkerström, före detta ishockeytränare och ishockeyspelare
Övriga
Fornminnen
Huvudartikel: Lista över fasta fornminnen i Luleå
Källor
Fotnoter
- ^ [a b] ”Landareal per tätort, folkmängd och invånare per kvadratkilometer. Vart femte år 1960 - 2016”. Statistiska centralbyrån. http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__MI__MI0810__MI0810A/LandarealTatort/?rxid=ff9309f9-7ecb-480f-a73c-08d86b3e56f8. Läst 18 maj 2017.
- ^ [a b] ”Folkmängd och befolkningsförändringar - Kvartal 2, 2024”. Statistiska centralbyrån. 20 augusti 2024. https://www.scb.se/hitta-statistik/statistik-efter-amne/befolkning/befolkningens-sammansattning/befolkningsstatistik/pong/tabell-och-diagram/folkmangd-och-befolkningsforandringar---manad-kvartal-och-halvar/folkmangd-och-befolkningsforandringar---kvartal-2-2024/. Läst 20 augusti 2024.
- ^ ”Sametinget.se Ortnamn med lulesamisk stavning”. http://www.sametinget.se/1670. Läst 13 september 2014.
- ^ Svenskt ortnamnslexikon, Språk- och folkminnesinstitutet, Uppsala, Elanders Gotab, Stockholm 2003, s. 198
- ^ Hedelin, Per (1997). Norstedts svenska uttalslexikon
- ^ Svenskt ortnamnslexikon 2003, sid. 51, artikeln Bureå
- ^ Norrländsk uppslagsbok : ett uppslagsverk på vetenskaplig grund om den norrländska regionen.. 1993 - 1996. sid. 245 (band 1)
- ^ Nils Ahlberg, Stadsgrundningar och planförändringar: Svensk stadsplanering 1521–1721, avhandling vid Institutionen för landskapsplanering Ultuna och Konstvetenskapliga institutionen, Stockholms universitet 2005, s. 495 f
- ^ Carlquist, Gunnar, red (1937). Svensk uppslagsbok. Bd 17. Malmö: Svensk Uppslagsbok AB. sid. 786-87
- ^ Carlquist, Gunnar, red (1937). Svensk uppslagsbok. Bd 17. Malmö: Svensk Uppslagsbok AB. sid. 787
- ^ (PDF) Bidrag till Sveriges officiela statistik. H) Kungl. Maj:ts Befallningshafvandes femårsberättelser. Åren 1886-1890, Norrbottens län. Stockholm: Statistiska centralbyrån. 1891. sid. 58. http://www.scb.se/H/BISOS%201851-1917/BISOS%20H%20Fem%C3%A5rsber%C3%A4ttelser/Fem%C3%A5rsber%C3%A4ttelser%20Norrbottens%20l%C3%A4n%201856-1905%20%28BISOS%20H%29/Befallningshavandes-femarsberattelser-H-Norrbottens-lan-1886-1890.pdf. Läst 5 november 2015
- ^ (PDF) Bidrag till Sveriges officiela statistik. H) Kungl. Maj:ts Befallningshafvandes femårsberättelser. Åren 1891-1895, Norrbottens län. Stockholm: Statistiska centralbyrån. 1897. sid. 55-57. http://www.scb.se/H/BISOS%201851-1917/BISOS%20H%20Fem%C3%A5rsber%C3%A4ttelser/Fem%C3%A5rsber%C3%A4ttelser%20Norrbottens%20l%C3%A4n%201856-1905%20%28BISOS%20H%29/Befallningshavandes-femarsberattelser-H-Norrbottens-lan-1891-1895.pdf. Läst 5 november 2015
- ^ Runeberg.org: Svensk industrikalender, tjugonionde årgången (1947): Nya AB. Luleå Varv & Verkstäder, Luleå Läst 8 augusti 2015
- ^ Runeberg.org: Svensk industrikalender, tjugonionde årgången (1947): AB. Luleå Bryggeri, Luleå Läst 8 augusti 2015
- ^ Runeberg.org: Svensk industrikalender, tjugonionde årgången (1947): Munksunds AB, Luleå Läst 8 augusti 2015
- ^ Statistiska centralbyrån: Medicinalstyrelsens underdåniga berättelse för år 1904. Sida 7; Läst 5 november 2015
- ^ [a b] Statistiska centralbyrån: Medicinalstyrelsens underdåniga berättelse för år 1906. Sida 2, 9 & 11; Läst 5 november 2015
- ^ Statistiska centralbyrån: Medicinalstyrelsens underdåniga berättelse för år 1907. Sida 9 & 11; Läst 5 november 2015
- ^ Statistiska centralbyrån: Medicinalstyrelsens underdåniga berättelse för år 1910. Sida 16 & 18; Läst 5 november 2015
- ^ Andersson, Per (1993). Sveriges kommunindelning 1863–1993. Mjölby: Draking. Libris 7766806. ISBN 91-87784-05-X
- ^ ”Förteckning (Sveriges församlingar genom tiderna)”. Skatteverket. 1989. http://www.skatteverket.se/privat/folkbokforing/omfolkbokforing/folkbokforingigaridag/sverigesforsamlingargenomtiderna/forteckning.4.18e1b10334ebe8bc80003999.html. Läst 17 december 2013.
- ^ Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Luleå tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
- ^ ”Statistiska centralbyrån - Folkmängd i tätorter 1960-2012”. Arkiverad från originalet den 23 juni 2011. http://www.webcitation.org/5zewoamwt?url=http://www.scb.se/statistik/MI/MI0810/2005A01x/MI0810_2005A01x_SM_MI38SM0703.pdf. Läst 31 december 2012.
- ^ Statistiska meddelanden Be 1967:21 Tätorternas areal och folkmängd 1960 och 1965. Stockholm: Statistiska centralbyrån. 1967-09-22. sid. 85
- ^ Statistiska meddelanden. Tätorter 1990: Befolkning och areal i tätorter och glesbygd, reviderade uppgifter. Stockholm: Statistiska centralbyrån. 26 februari 1992. sid. 54. http://www.scb.se/statistik/MI/MI0810/2000I02/MI38SM9201.pdf
- ^ Statistiska centralbyrån: Landareal per tätort, folkmängd och invånare per kvadratkilometer. Vart femte år 1990 - 2010 Läst 7 februari 2016
- ^ Luleå kommuns webbplats: Bostadsområden Luleå stad, uppdaterad 2010-07-09.
- ^ ”Regeringen ger 100 miljoner till Facebook”. http://www.svt.se/nyheter/inrikes/regeringen-ger-100-miljoner-till-facebook. Läst 15 april 2015.
- ^ ”LTU ett av skälen till att Facebook valde Luleå - LTU - Luleå tekniska universitet - Forskning och utbildning i världsklass”. www.ltu.se. http://www.ltu.se/ltu/media/LTU-ett-av-skalen-till-att-Facebook-valde-Lulea-1.84774. Läst 15 april 2015.
- ^ AB, Luleå. ”Nya etableringar i kölvattnet av Facebook - Luleå Näringsliv AB”. http://www.luleanaringsliv.se/nyhetsarkiv/foeljdverkan-efter-facebook-etablering/. Läst 15 april 2015.
- ^ Norrbottens läns landsting Om landstinget Läst 31 mars 2015
- ^ Hushållningssällskapet Norrbotten-Västerbotten Om oss Läst 31 mars 2015
- ^ Arbetsförmedlingen Läst 31 mars 2015
- ^ SVT.se Nordnytt 8 januari 2014: Ny myndighet i Luleå Läst 31 mars 2015
- ^ Kustbevakningen Kuststation Luleå Läst 31 mars 2015
- ^ Försäkringskassan Kundcenter Läst 31 mars 2015
- ^ Skatteverket besök oss: kontor Läst 31 mars 2015
- ^ Tullverket.se Läst 30 april 2015
- ^ Trafikverket Regionkontor Läst 31 mars 2015
- ^ Lantmäteriet Hitta kontor Läst 31 mars 2015
- ^ Kriminalvården Luleå Läst 31 mars 2015
- ^ Arbetsmiljöverket Om oss Läst 5 april 2015
- ^ Bergsstaten: Kontakta oss Läst 19 oktober 2015
- ^ Hovrätten för Övre Norrland Läst 31 mars 2015
- ^ Åklagarmyndigheten Luleå Läst 31 mars 2015
- ^ Kronofogden Luleå Läst 31 mars 2015
- ^ Kyrktorget.se Andreaskyrkan, Luleå Läst 31 mars 2015
- ^ Kyrktorget Luleå fridsförbund Läst 31 mars 2015
- ^ Kyrktorget Västlaestadianerna Luleå Läst 31 mars 2015
- ^ ”Se hur hbtq-vänlig din kommun är!”. http://www.qx.se/samhalle/27286/se-hur-hbtqvanlig-din-kommun-ar. Läst 4 augusti 2016.
- ^ Molin, Anna; Bustillo, Miguel (11 mars 2015). ”Wall Street Journal”. ISSN 0099-9660. http://www.wsj.com/articles/in-sweden-musicians-play-hot-licks-on-ice-instruments-1426023783. Läst 15 april 2015.
- ^ ”Ice Music in Swedish Lapland | The voice of ice”. www.icemusic.se. http://www.icemusic.se/. Läst 15 april 2015.
- ^ ”Luleå vann solligan – igen - DN.SE”. http://www.dn.se/nyheter/sverige/lulea-vann-solligan-igen/. Läst 15 april 2015.
Externa länkar
- Wikimedia Commons har media som rör Luleå.
- Svenskspråkiga Wikivoyage om Luleå
- Information om platsen Luleå
- Information om Luleå kommun