Сава
Сава | |
---|---|
![]() Сава у Београду | |
![]() Ток Саве | |
Опште информације | |
Дужина | 990 km |
Басен | 97713.2 km2 |
Пр. проток | 1.564 m3⁄s |
Слив | Црноморски |
Пловност | од Сиска до Београда |
Водоток | |
Извор | настаје спајањем Саве Бохињке и Саве Долинке у Словенским Алпима, Словенија |
В. извора | ~833 m |
Ушће | Дунав код Београда |
В. ушћа | 68.28 m |
Географске карактеристике | |
Држава/е | ![]() ![]() ![]() ![]() |
Насеља | Крањ, Загреб, Сисак, Брчко, Градишка Сремска Митровица Шабац, Београд |
Притоке | Купа, Уна, Врбас, Босна, Дрина |
Река на Викимедијиној остави |
Сава је ријека у средњој и југоисточној Европи, десна притока Дунава. Тече кроз Словенију, Хрватску, дуж сјеверне границе Босне и Херцеговине и кроз Србију, уљевајући се у Дунав у Београду. Средњи дио тока је природна граница између Хрватске и Босне и Херцеговине. Сава чини сјеверну границу Балканског полуострва и јужни обод Панонске низије.
Сава је дуга 990 км, укључујући и 45 км дугу ријеку Саву Долинку, која извире у Зелници у Словенији. Највећа је притока Дунава по запремини воде и друга, послије Тисе, у смислу сливног подручја (97.712 km²) и дужине. Сава одводи значајан дио вода са подручја Динарских Алпа, кроз главне притоке Дрину, Босну, Купу, Уну, Врбас, Лоњу, Колубару, Босут и Крку. Сава је једна од најдужих ријека у Европи и једна од малобројних европских ријека те дужине које се не уливају непосредно у море.
Процјењује се да у басену Саве живи око 8.176.000 становника, а ријека спаја и три главна града — Љубљану, Загреб и Београд . Сава је пловна за веће бродове од ушћа Крупе у Сиску, што отприлике чини 2⁄3 њене дужине пловним.
Извор
[уреди | уреди извор]Ријека Сава настаје спајањем Саве Долинке и Саве Бохињке у сјевернозападној Словенији. Подручје на коме настаје ријека, обухвата неколико притока, укључујући 52 км дугу Сору, 27 км дугу Тржичко Бистрицу и 17 км дугу Радовну — које се уљевају у Саву у ушћу које се налази на истоку низводно код Медводе.
Сава Долинка извире у Зелници код Крањске горе у Словенији, у долини која раздваја Јулијске Алпе од планинског вијенца Караванке. Извор се налази у близини словеначко-италијанске границе на 833 м надморске висине, у вододјелници између јадранског и дунавског басена. Извор Саве Долинке настаје од подземних вода које вјероватно настају бифуркацијом извора крашког издана у савски и сочански басен. Надижа, поток који понире у близини, извор је вода у Зелници. Сава Долинка се сматра почетком Саве и њен ток је дуг 45 км.
Сава Бохињка настаје у Рибчевом Лазу, на ушћу са кратким водотоком Језерницом, који излази из Бохињског језера и ријеке Мостнице. Према појединим изворима, Језерница се дефинише као дио Саве Бохињке, наводећи да Бохињка излази непосредно из језера, док према другим изворима укључује Савицу.
Ток
[уреди | уреди извор]После састава код Радовљице река Сава тече ка југоистоку поред Крања и Љубљане, остављајући их на западу. Ту река прави велике Љубљанско поље, „жилу-куцавицу“ Словеније. Од Љубљане Сава мења правац тока ка истоку и протиче кроз низ клисура. Код Зиданог Моста, где се у њу улива Савиња, река мења ток ка југоистоку. Потом река протиче кроз Кршко и Брежице у оквиру питоме Долењске.
Од ушћа реке Сутле Сава улази у Хрватску и, убрзо, и до главног града Загреба (дели га стари и нови део града). После Загреба Сава постаје права низијска река, са спорим током, малим падом и много меандара (многи исправљени у скоријим временима). Протиче кроз веома ниску алувијалну раван, која је плавна и стога мочварна. Данас је овај део Посавине под заштитом, као Парк природе "Лоњско поље". Једино значајније градско насеље је Сисак.
Код Јасеновца река Сава добија значајну десну притоку, реку Уну и мења правац из југоисточног ка истоку, који мање-више задржава до ушћа у Дунав. Од Јасеновца река постаје и граница између Хрватске и Босне и Херцеговине (већим делом Републике Српске). У овом делу река постаје велика, захваљујући великим, десним притокама, са „босанске стране“ - Врбас, Босна и Дрина. Градови у овом делу су због постојеће вишевековне границе „двојни“: Градишка и Стара Градишка, Славонски Брод и Брод, Шамац и Славонски Шамац. Код Брчког река прави значајнију окуку ка југозападу.
15 km западно од ушћа Дрине река пролази тромеђу Хрватске, Босне и Херцеговине и Србије. Код Сремске Раче Сава прима воде Дрине, своје највеће и најзначајније притоке. Потом река протиче кроз Сремску Митровицу. После тога река прави поново значајну окуку ка југозападу, где се у темену окуке, на десној обали сместио град Шабац. После тога река тече источно, ка Обреновцу, после кога река скреће ка североистоку и Београду. У Београду, главном граду Србије, река Сава се улива у већи Дунав.
За речне бродове, Сава је пловна од Сиска до Београда.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f2/Soto%C4%8Dje_Sava-Ljubljanica_%28Confluence_Sava-Ljubljanica%29.jpg/290px-Soto%C4%8Dje_Sava-Ljubljanica_%28Confluence_Sava-Ljubljanica%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/db/%D0%A0%D0%B5%D0%BA%D0%B0_%D0%A3%D0%BD%D0%B0_%28%D0%BB%D0%B5%D0%B2%D0%BE%29_%D0%BA%D0%BE%D0%B4_%D1%83%D1%88%D1%9B%D0%B0_%D1%83_%D0%A1%D0%B0%D0%B2%D1%83_%28%D0%B4%D0%B5%D1%81%D0%BD%D0%BE%29_%D0%BA%D0%BE%D0%B4_%D0%94%D0%BE%D1%9A%D0%B5_%D0%93%D1%80%D0%B0%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B5_%28River_Una_at_mouth_at_Donja_Gradina%2C_Republika_Srpska%29.jpg/290px-%D0%A0%D0%B5%D0%BA%D0%B0_%D0%A3%D0%BD%D0%B0_%28%D0%BB%D0%B5%D0%B2%D0%BE%29_%D0%BA%D0%BE%D0%B4_%D1%83%D1%88%D1%9B%D0%B0_%D1%83_%D0%A1%D0%B0%D0%B2%D1%83_%28%D0%B4%D0%B5%D1%81%D0%BD%D0%BE%29_%D0%BA%D0%BE%D0%B4_%D0%94%D0%BE%D1%9A%D0%B5_%D0%93%D1%80%D0%B0%D0%B4%D0%B8%D0%BD%D0%B5_%28River_Una_at_mouth_at_Donja_Gradina%2C_Republika_Srpska%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/03/The_Bridge_of_St_Ireney_above_the_Sava_river.jpg/290px-The_Bridge_of_St_Ireney_above_the_Sava_river.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8d/%D0%A3%D1%88%D1%9B%D0%B5_%D0%A1%D0%B0%D0%B2%D0%B5_%D1%83_%D0%94%D1%83%D0%BD%D0%B0%D0%B2_%D0%BF%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%B4_%D0%B4%D0%B5%D1%81%D0%BD%D0%B5_%D0%BE%D0%B1%D0%B0%D0%BB%D0%B5_%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B3_%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BD%D0%BE%D0%B3_%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B2%D0%B0_%D0%B8_%D0%9A%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BC%D0%B5%D0%B3%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B0.jpg/290px-%D0%A3%D1%88%D1%9B%D0%B5_%D0%A1%D0%B0%D0%B2%D0%B5_%D1%83_%D0%94%D1%83%D0%BD%D0%B0%D0%B2_%D0%BF%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%B4_%D0%B4%D0%B5%D1%81%D0%BD%D0%B5_%D0%BE%D0%B1%D0%B0%D0%BB%D0%B5_%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%B3_%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%BD%D0%BE%D0%B3_%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B2%D0%B0_%D0%B8_%D0%9A%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BC%D0%B5%D0%B3%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B0.jpg)
Притоке Саве
[уреди | уреди извор]Леве притоке су:
- Словенија: Савиња, Сутла
- Хрватска: Сутла, Крапина, Лоња, Орљава, Мрсуња, Ријека Глоговица.
- Србија: Босут
Десне притоке су:
- Словенија: Крка
- Хрватска: Купа, Уна
- Босна и Херцеговина (Република Српска): Уна, Врбас, Укрина, Босна, Дрина
- Србија: Дрина, Колубара.
Проток Саве
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/30/Sava_protok_vode1992-2022.png/350px-Sava_protok_vode1992-2022.png)
Средњи проток Саве на станицама Загреб, Сремска Митровица и Београд :[1][2][3][4]
Године | Средњи проток (m³/s) | |||
---|---|---|---|---|
Београд | Сремска | Загреб | Шабац | |
1991[5] | 1603 | |||
1992 | 1537 | 1474 | 313 | |
1993 | 1178 | 1121 | 251 | |
1994 | 1595 | 1531 | 255 | |
1995 | 1676 | 1610 | 281 | |
1996 | 1958 | 1888 | 377 | |
1997 | 1555 | 1492 | 264 | |
1998 | 1534 | 1471 | 302 | |
1999 | 1838 | 1770 | 297 | |
2000 | 1360 | 1300 | 269 | |
2001 | 1676 | 1610 | 266 | |
2002 | 1543 | 1480 | 221 | |
2003 | 1055 | 1000 | 146 | |
2004 | 1828 | 1760 | 316 | |
2005 | 1899 | 1830 | 271 | |
2006 | 1757 | 1690 | 275 | |
2007 | 1228 | 1170 | 234 | |
2008 | 1340 | 1280 | 315 | |
2009 | 1442 | 1380 | 314 | |
2010 | 2418 | 2338 | 399 | |
2011 | 961 | 908 | 183 | |
2012 | 1157 | 1096 | 183 | |
2013 | 1859 | 1793 | 382 | |
2014 | 2316 | 2245 | 472 | |
2015 | 1533 | 1470 | 249 | |
2016 | 1615 | 1550 | 310 | |
2017 | 1289 | 1234 | 289 | |
2018 | 1665 | 1595 | 312 | |
2019 | 1380 | 1320 | 314 | |
2020 | 1065 | 1010 | ||
2021 | 1513 | 1450 | ||
2022[6] | 1110 | |||
Просјек | 1559 | 1483 | 288 |
Градови на Сави
[уреди | уреди извор]Значајни градови (по државама) на току Саве су:
- Словенија: Крањ, Љубљана, Радече, Кршко и Брежице
- Хрватска: Загреб, Сисак, Славонски Брод и Жупања
- Босна и Херцеговина: Градишка, Брод, Шамац и Брчко
- Србија: Сремска Митровица, Шабац, Обреновац и Београд.
Галерија
[уреди | уреди извор]-
Сава код Крања, Словенија
-
Сава код Радеча, Словенија
-
Сава у Кршком, Словенија
-
Потопљено Лоњско поље, Хрватска
-
Сава у Славонском Броду, Хрватска
-
Мост преко Саве у Брчком, БиХ-Хрватска
-
Савско приобаље код Шапца, Србија
-
Сава код Шапца.
-
Некадашње савско острво - Ада Циганлија
-
Сава у Београду
-
Сава са Калемегдана
Старе разгледнице
[уреди | уреди извор]-
Савско пристаниште 1925. године
-
Београдско Савско пристаниште, седамдесете године 20. века
Види још
[уреди | уреди извор]- Списак река у Србији
- Списак река у Словенији
- Списак река у Хрватској
- Списак река у Босни и Херцеговини
- Дан реке Саве
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ „Republički hidrometeorološki zavod”.
- ^ „The Study of Water for Pollution Reduction on the Sava River Basin in the Republic of Croatia” (PDF). 2001.
- ^ Petar, Božanović (2018). „Promjene protočnog režima Save kod Zagreba”.
- ^ „International Sava River Basin Commission”.
- ^ Хидролошки годишњак - 1991 (PDF). Београд. 1992. стр. 111. Приступљено 14. 11. 2023.
- ^ „Република Србија РЕПУБЛИЧКИ ХИДРОМЕТЕОРОЛОШКИ ЗАВОД ХИДРОЛОШКИ ГОДИШЊАК 1. ПОВРШИНСКЕ ВОДЕ 2022.” (PDF): 123. Приступљено 14. 11. 2023.
Литература
[уреди | уреди извор]- Мала енциклопедија Просвета (3 изд.). Београд: Просвета. 1985. ISBN 978-86-07-00001-2.
- Марковић, Јован Ђ. (1990). Енциклопедијски географски лексикон Југославије. Сарајево: Свјетлост. ISBN 978-86-01-02651-3.
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]- Наставни филм - Пловидба реком Савом (МОС и ВС - Званични јутјуб канал)
- Професионалци: Милан Грубор - капетан унутрашње пловидбе (РТС Приказује - Званични јутјуб канал)