Воћарство
![]() | Овај чланак садржи списак литературе, сродне писане изворе или спољашње везе, али његови извори остају нејасни, јер нису унети у сам текст. |
Воћарство је грана земљорадње која се бави гајењем воћа. Развијено је у умереном и суптропоском појасу до 60° сгш и 45° јгш. Најразвијеније је у близини великих градова и индустријских центара.
Водећа држава по производњи воћа је Кина са 85 милиона тона, а следе Индија, Бразил, САД и Италија. У овим државама се у највећој мери производи тропско и суптропско воће.
Водеће државе у свету по
производњи воћа (000т)[1] | |
---|---|
Кина | 84.853 |
Индија | 53.361 |
Бразил | 36.532 |
САД | 28.568 |
Италија | 17.270 |
Воћарство у Србији
[уреди | уреди извор]Производња воћа је веома важна грана пољопривреде у Србији јер чини око 11% вредности пољопривредне производње у Србији. Највеће површине под воћњацима у Србији се налазе у западној Србији, Шумадији, Подунављу (Гроцка и Смедерево) и деловима јужне Србије.[2]
Културе које су најзаступљеније у Србији јесу винова лоза, а затим и шљива, малина, јабука, вишња.
У Србији постоји велики потенцијал за извоз воћа. Тренутно по извозу предњачи малина, али се такође извози и шљива, вишња, јагода[2].
Међутим, иако постоји велики потенцијал за производњу и извоз воћа, Србија такође и увози воће. Не само оно које није могуће гајити у Србији већ и воће које је доступно у домаћим воћњацима као што су јабуке, крушке, шљиве...[3]
Види још
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ Проф. др Кесеровић, Зоран; Доц. др Магазин, Ненад; др Милић, Бисерка; Дипл. инж. - мастер Дорић, Марко (2016). Воћарство и виноградавство (део воћарство). Нови Сад: Универзитет у Новом Саду, Пољоривредни факултет. стр. 16. ISBN 978-86-7520-370-4.
- ^ а б Проф. др Кесеровић, Зоран; Доц. др Магазин, Ненад; Дипл. инж. - мастер Курјаков, Александар; Дипл. инж. - мастер Дорић, Марко; Дипл. инж. Гошић, Јовица (2014). Воћарство. Република Србија: Републички завод за статистику. стр. 13. ISBN 978-86-6161-118-6.
- ^ „На тезгама у Србији јабуке из осам земаља”. Расадник Мутавџић. 04. 04. 2022. Приступљено 19. 05. 2022.[мртва веза]
Литература
[уреди | уреди извор]- Мастило, Наталија (2005): Речник савремене српске географске терминологије, Географски факултет, Београд
- Стемић Миломир, Јаћимовић Братислав (2006): Основи аграрне географије, Јантар група, Земун