Nosečnostna sladkorna bolezen
Nosečnostna sladkorna bolezen | |
---|---|
![]() | |
Modri obroč kot simbol sladkorne bolezni.[1] | |
Specialnost | porodništvo, endokrinologija ![]() |
Klasifikacija in zunanji viri | |
MKB-10 | O24 |
MKB-9 | 648.8 |
DiseasesDB | 5195 |
MedlinePlus | 000896 |
MeSH | D016640 |
Nosečnostna sladkorna bolezen ali gestacijski diabetes je oblika sladkorne bolezni oziroma intolerance za ogljikove hidrate, ki se prvič pojavi med nosečnostjo.[2] Pojavi se pri približno 4 % vseh nosečnosti. Nastopi zaradi povečane insulinske rezistence pretežno v drugem in tretjem trimesečju nosečnosti. Običajno se stanje ne kaže z bolezenskimi znaki, je pa povezano z večjo smrtnostjo novorojenčkov, hipoglikemijo, makrosomijo (nenormalno povečana rast telesa) in zlatenico. Razvije se pogosteje pri debelih in starejših nosečnicah in pri tistih, ki imajo v sladkorno bolezen v družini. Ženske z nosečnostno sladkorno boleznijo imajo značilno večje tveganje za razvoj sladkorne bolezni, 30–40 % jih v naslednjih 10–20 letih razvije sladkorno bolezen tipa 2.[3] Kljub dokazom, da ima celo blaga hiperglikemija vpliv na zaplete med nosečnostjo, so si smernice glede presejanja in zdravljenja še vedno nasprotujoče in nepoenotene.[4]
Diagnoza
[uredi | uredi kodo]Prvi korak pri testiranju nosečnic je enak kot pri diagnostiki sladkorne bolezni tipov 1 ali 2: glukoza na tešče ≥ 7,0 mmol/L ali kadarkoli čez dan ≥11,1 mmol/L in potrditev teh vrednosti, vendar ne istega dne. Če se pri nosečnicah z zvišanim tveganjem (npr. debelost, nosečnostna sladkorna bolezen v preteklosti, glikozurija, sladkorna bolezen v sorodstvu) na ta način sladkorna bolezen ne dokaže, se priporoča nadaljnje testiranje z enostopejskim ali dvostopenjskim oralnim glukoznim tolerančnim testom.[3]
Tveganja
[uredi | uredi kodo]Spremenjena serumska koncentracija glukoze v času zanositve in v prvem trimesečju poveča tveganje za nastanek prirojenih razvojnih nepravilnosti za 2–10-krat. Med velikimi prirojenimi nepravilnostmi prevladujejo kavdalni regresijski sindrom, situs inversus (obrnjen položaj organa ali organskega sistema), napake v zapiranju nevralne cevi, razcepi ustnic in neba, srčne in ledvične nepravilnosti. Hkrati se razvija organomegalija, ki je povezana tudi z makrosomijo ploda. Vendar pa neurejena glikemija ne zvečuje tveganja za kromosomske napake pri plodu. Sladkorna bolezen med nosečnostjo je povezana tudi z visoko perinatalno umrljivostjo in obolevnostjo. Tveganje je sorazmerno stopnji hiperglikemije oz. urejenosti bolezni v tem obdobju. Za plod so nevarne tako hiperglikemije kot hipoglikemije. Pri nosečnicah, ki so imele v času zanositve delež glikoziliranega hemoglobina A1 nad 12%, je prisotna zvečana pojavnost splava. Pri nosečnicah s sladkorno boleznijo so pogostejše okužbe sečil, prezgodnji porodi in preeklapsije.[5]
Zdravljenje
[uredi | uredi kodo]Potrebna je ustrezna dieta živili z nizkim glikemičnim indeksom ter primerno količino beljakovin, ogljikovih hidratov in mikronutrientov. Če telesna aktivnost ni kontraindicirana, se priporoča vsakodnevno 30 minut zmerne aerobne telesne aktivnosti. Pri nosečnicah s sladkorno boleznijo je priporočljiva samokontrola krvnega sladkorja pred glavnimi obroki in 90 minut po glavnih obrokih. Zdravljenje z zdravili se uvede, če je koncentracija glukoze v krvi na tešče nad 5,3 mmol/l ali po obrokih nad 6,6 mmol/l.[6] Inzulin je zdravilo izbora pri nosečnostni sladkorni bolezni, kajti ne prehaja posteljice in hkrati omogoča predvidljiv nadzor krvnih vrednosti glukoze.[7] Če zdravljenje z inzulinom ni možno, se lahko uporabita metformin in glibenklamid.[6]
Sklici
[uredi | uredi kodo]- ↑ »Diabetes Blue Circle Symbol«. International Diabetes Federation. 17. marec 2006. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 5. avgusta 2007. Pridobljeno 21. septembra 2013.
- ↑ Serlin DC, Lash RW. Diagnosis and management of gestational diabetes mellitus. Am Fam Physician. 2009; 80 (1): 57–62.
- ↑ 3,0 3,1 Lukač-Bajalo J. (2005). Novelirani pristopi v laboratorijski diagnostiki in spremljanju sladkorne bolezni. Farmacevtski vestnik, letnik 56, številka 4, str. 241–249.
- ↑ Benjamin TD, Pridijan G. Update on gestational diabetes. Obstetrics and Gynecology Clinics. 2010; 27 (2): 255–267.
- ↑ Geršak, Ksenija (2008). Fiziološke spremembe v nosečnosti in zdravljenje. Farmacevtski vestnik, letnik 59, številka 4, str. 201–205.
- ↑ 6,0 6,1 Tomažič M., Sketelj S. Sladkorna bolezen v nosečnosti, dosegljivo na: http://www.endodiab.si/dotAsset/7234.pdf Arhivirano 2013-09-23 na Wayback Machine., vpogled: 21. 9. 2013.
- ↑ Beers MH, Porter RS, Jones TV, Kaplan JL, Berkwits M. The Merck Manual, 18th Ed. Merck & Co., Inc., 2006., str. 2170–2177.