Slavistično društvo Slovenije: Razlika med redakcijama
(30 vmesnih redakcij 14 uporabnikov ni prikazanih) | |||
Vrstica 1: | Vrstica 1: | ||
[[Slika:LogoprZDSDS.jpg|thumb|''Logo društva, ki je v uporabi od leta 2008, sestavljajo črke, vzete iz Prešernovega rokopisa [[Zdravljica|Zdravljice]]'']] |
|||
'''Slavistično društvo Slovenije''' ([[kratica]] '''[[SDS]]''') je stanovsko združenje učiteljev [[slovenščina|slovenščine]] in ostalih [[slovanski jeziki|slovanskih jezikov]] ter drugih [[slavist]]ov. Njegov namen je spodbujati znanstveno raziskovanje [[slovenski jezik|slovenskega jezika]] in [[slovenska književnost|književnosti]], urejati stanovska vprašanja učiteljev slovenščine in skrbeti za lepši jezik v javnosti. |
'''Zveza društev Slavistično društvo Slovenije''' ([[kratica]] '''ZDSDS''' ali samo '''[[SDS]]''') je stanovsko združenje učiteljev [[slovenščina|slovenščine]] in ostalih [[slovanski jeziki|slovanskih jezikov]] ter drugih [[slavist]]ov. Njegov namen je spodbujati znanstveno raziskovanje [[slovenski jezik|slovenskega jezika]] in [[slovenska književnost|književnosti]], urejati stanovska vprašanja učiteljev slovenščine in skrbeti za lepši jezik v javnosti. Društvo je organizirano kot zveza društev; pod okriljem krovnega vseslovenskega slavističnega društva tako deluje dvanajst pokrajinskih slavističnih društev. |
||
== Zgodovina == |
== Zgodovina == |
||
Vrstica 7: | Vrstica 8: | ||
* skrb za učenje slovenščine in [[srbohrvaščina|srbohrvaščine]] na tedanji [[srednja šola|srednji]], [[meščanska šola|meščanski]] in [[ljudska šola|ljudski šoli]]. |
* skrb za učenje slovenščine in [[srbohrvaščina|srbohrvaščine]] na tedanji [[srednja šola|srednji]], [[meščanska šola|meščanski]] in [[ljudska šola|ljudski šoli]]. |
||
Prvo glasilo SDS je |
Prvo glasilo SDS je bilo ''[[Slovenski jezik (revija)|Slovenski jezik]]'', ki je izhajal od leta 1938 do 1941. Tega leta je društvo prenehalo delovati, nato pa se je leta 1945 obnovilo. Spremenilo se je samo to, da sta del predvojnih društvenih načrtov prevzela [[Slovenska akademija znanosti in umetnosti]] in [[Ministrstvo za prosveto Ljudske republike Slovenije]] oz. [[Svet za prosveto in kulturo Ljudske republike Slovenije]]. Društveno glasilo je začelo ponovno izhajati leta 1948 kot ''[[Slavistična revija]]'', leta 1955 pa je začel izhajati strokovno-pedagoški mesečnik ''[[Jezik in slovstvo]]''. V [[Maribor]]u je v petdesetih letih 20. stoletja začela delovati prva podružnica SDS, na podeželju pa so bili ustanovljeni strokovni aktivi, ki so krepili stanovsko zavest. Nagradam iz [[Kidrič-Prijateljev sklad|Kidrič-Prijateljevega sklada]] za najboljša literarnozgodovinska slovenistična dela se je leta 1958 pridružil še [[Nahtigal-Ramovšev sklad]] za jezikoslovna dela. |
||
V začetku šestdesetih let so v okviru Društva nastale podružnice v [[Celje|Celju]], [[Novo mesto|Novem mestu]], [[Koper|Kopru]], [[Kranj]]u, [[Nova Gorica|Novi Gorici]], [[Ljubljana|Ljubljani]], na [[Jesenice|Jesenicah]] in v [[Murska Sobota|Murski Soboti]] ter literarnozgodovinska, lingvistična in pedagoška sekcija, ki naj bi z znanstvenim delom podprle ''Jezik in slovstvo'' in ''Slavistično revijo''. |
V začetku šestdesetih let so v okviru Društva nastale podružnice v [[Celje|Celju]], [[Novo mesto|Novem mestu]], [[Koper|Kopru]], [[Kranj]]u, [[Nova Gorica|Novi Gorici]], [[Ljubljana|Ljubljani]], na [[Jesenice|Jesenicah]] in v [[Murska Sobota|Murski Soboti]] ter literarnozgodovinska, lingvistična in pedagoška sekcija, ki naj bi z znanstvenim delom podprle ''Jezik in slovstvo'' in ''Slavistično revijo''. |
||
Vrstica 16: | Vrstica 17: | ||
== Člani in predsedniki == |
== Člani in predsedniki == |
||
Po vojni je Slavistično društvo Slovenije štelo 500 članov, po letu 1990 jih je okrog 800. Ustanovni člani SDS so bili [[Anton Bajec]], [[Josip Wester]], [[Jakob Šolar]] in [[Ivan Polovič]]. |
Po vojni je Slavistično društvo Slovenije štelo 500 članov, po letu 1990 jih je okrog 800. Ustanovni člani SDS so bili [[Anton Bajec]], [[Josip Wester]], [[Jakob Šolar]] in [[Ivan Polovič]]. |
||
Predsedniki Slavističnega društva Slovenije od nastanka do danes: [[Rajko Nahtigal]], [[Mirko Rupel]], [[France Kidrič]], [[Anton Ocvirk]], [[Marja Boršnik]] |
Predsedniki Slavističnega društva Slovenije od nastanka do danes: [[Rajko Nahtigal]] (1935–37), [[Mirko Rupel]] (1937–39), [[France Kidrič]] (1939–41), Fran Ramovš in Anton Breznik (1940–41), [[Anton Ocvirk]] (1945–47), [[Marja Boršnik|Marja Boršnik(ova)]] (1947–50, 1959, 1969), Alfonz Gspan (1950–51), [[Anton Slodnjak]] (1951–53), [[Janko Jurančič]] (1956–58?), [[France Tomšič (jezikoslovec)|France Tomšič]] (1958–59), [[Dušan Pirjevec]] (1959–63), [[Bratko Kreft]] (1963–68), [[Joža Mahnič]] (1969–70), [[Franc Zadravec]] (1970–72), [[Jakob Rigler]] (1972–74), [[Breda Pogorelec]] (1974–79), [[Janez Rotar]] (1980–82), [[Štefan Barbarič]] (1983–84), [[Aleksander Skaza]] (1984–87), [[Jože Toporišič]] (1987–89), [[Martina Orožen]] (1988–92), [[France Novak]] (1992–96), [[Zoltan Jan]] (1996–2000), [[Marko Jesenšek]] (2000–04), [[Miran Hladnik]] (2004–06), [[Miran Košuta]] (2006–08), [[Irena Novak Popov]] (2008–10) in [[Boža Krakar Vogel]] (2010–14), [[Andreja Žele]] (2014–18), [[Matej Šekli]]. |
||
Delo tajnika društva so v zadnjih petnajstih letih opravljali: [[Jana Zemljarič Miklavčič]], [[Andrej Bartol]], Marjana Lavrič, [[Milena Mileva Blažić]], Matjaž Zaplotnik in Petra Jordan. |
|||
== Dejavnosti == |
== Dejavnosti == |
||
[[Slika:Simona Bergoč.jpg|thumb|''Simona Bergoč, vodja Službe za slovenski jezik, na Slovenskem slavističnem kongresu 2013'']] |
|||
SDS se posveča šolski problematiki, stanovskim vprašanjem učiteljev slovenščine, učnim programom in učbenikom, hkrati pa opozarja na rabo slovenščine v javnosti in poudarja ter utrjuje pomen slovenskega jezika za državotvornost in nadaljnji razvoj slovenske družbe. |
SDS se posveča šolski problematiki, stanovskim vprašanjem učiteljev slovenščine, učnim programom in učbenikom, hkrati pa opozarja na rabo slovenščine v javnosti in poudarja ter utrjuje pomen slovenskega jezika za državotvornost in nadaljnji razvoj slovenske družbe. |
||
Društvo organizira znanstvena predavanja domačih in tujih strokovnjakov in strokovna posvetovanja, sodeluje pri organizaciji znanstvenih inštitutov ter utrjuje slovenščino v matičnem okolju in zamejstvu. V okviru Sekcije za jezik od leta 1994 |
Društvo organizira znanstvena predavanja domačih in tujih strokovnjakov in strokovna posvetovanja, sodeluje pri organizaciji znanstvenih inštitutov ter utrjuje slovenščino v matičnem okolju in zamejstvu. V okviru Sekcije za jezik je od leta 1994 do 2011 deloval sektor oziroma Urad za slovenski jezik (zadnja leta ga je vodil [[Velimir Gjurin]], ki je skrbel za slovenščino predvsem v vlogi uradovalnega in državnega jezika). Po reorganizaciji državnih uradov ga je leta 2011 nadomestila Služba za slovenski jezik pri Ministrstvu za kulturo, vodi jo [[Simona Bergoč]].<ref>[http://www.delo.si/kultura/dediscina/razvrednotenje-slovenscine.html Razvrednotenje slovenščine], dostopno 22. 2. 2012</ref> |
||
=== Najpomembnejše dejavnosti === |
=== Najpomembnejše dejavnosti === |
||
* publikacije (''Slavistična revija'', ''Jezik in slovstvo'', zborniki s kongresov Slavističnega društva Slovenije, ''Kronika Slavističnega društva Slovenije'', zborniki o tekmovanju v znanju [[materni jezik|materinščine]] za Cankarjevo priznanje); |
* publikacije (''[[Slavistična revija]]'', ''[[Jezik in slovstvo]]'', zborniki s kongresov Slavističnega društva Slovenije, ''Kronika Slavističnega društva Slovenije'', zborniki o tekmovanju v znanju [[materni jezik|materinščine]] za Cankarjevo priznanje); |
||
* Slovenski slavistični komite, ki zastopa SDS na [[Mednarodni slavistični kongres|Mednarodnem slavističnem kongresu]]; |
* Slovenski slavistični komite, ki zastopa SDS na [[Mednarodni slavistični kongres|Mednarodnem slavističnem kongresu]]; |
||
* tekmovanje v znanju materinščine za [[Cankarjevo priznanje]] v sodelovanju z [[Zavod Republike Slovenije za šolstvo|Zavodom Republike Slovenije za šolstvo]]; |
* tekmovanje v znanju materinščine za [[Cankarjevo priznanje]] v sodelovanju z [[Zavod Republike Slovenije za šolstvo|Zavodom Republike Slovenije za šolstvo]]; |
||
* Diskusijska skupina [[Slovlit]], diskusija na literarne, jezikovne, slovenistične, slavistične, humanistične, izobraževalne ... teme; |
* Diskusijska skupina [[Slovlit]], diskusija na literarne, jezikovne, slovenistične, slavistične, humanistične, izobraževalne ... teme; |
||
* CLF – [[Cankarjev literarni festival]] ( |
* CLF – [[Cankarjev literarni festival]] (naslednik tekmovanja za [[Cankarjevo priznanje]]); |
||
* [[Slavistična knjižnica]]; |
* [[Slavistična knjižnica]]; |
||
* [[slavistični kongres]] (vsakoletno |
* [[slavistični kongres]] (vsakoletno tridnevno zborovanje slavistov). |
||
== Organizacija == |
== Organizacija == |
||
* Izvršilni odbor SDS: predsednica [[Boža Krakar Vogel]], tajnica [[Petra Jordan]], |
* Izvršilni odbor SDS: predsednica [[Boža Krakar Vogel]], tajnica [[Petra Jordan]], |
||
* nadzorni odbor SDS: [[France Novak]], [[Zinka Zorko]], [[ |
* nadzorni odbor SDS: [[France Novak]], [[Zinka Zorko]], [[Milena Mileva Blažić]], |
||
* častno razsodišče SDS: [[Martina Orožen]], [[ |
* častno razsodišče SDS: [[Martina Orožen]], [[Zoltan Jan]], [[Tomo Korošec]]. |
||
=== Pokrajinska društva === |
=== Pokrajinska društva === |
||
* SD [[Celje]], SD [[Dolenjska|Dolenjske]] in [[Bela krajina|Bele krajine]], SD [[Nova Gorica]], SD [[Jesenice]], SD [[Koper]], SD [[Koroška (pokrajina)|Koroške]], SD [[Kranj]], SD [[Ljubljana]], SD [[Maribor]], SD [[Posavje]], SD [[Prekmurje|Prekmurja]], [[Prlekija|Prlekije]] in [[Porabje|Porabja]], Meddruštveni odbor primorskih slavističnih društev, SD [[Trst]]–[[Gorica]]–[[Videm, Italija|Videm]]. |
|||
* SD Celje, predsednica [[Alenka Prebičnik-Šešel]]; |
|||
* SD [[Dolenjska|Dolenjske]] in [[Bela krajina|Bele krajine]], predsednica [[Danica Rangus]], [[Novo mesto]]; |
|||
* SD Nova Gorica, predsednica [[Sonja Žežlina]]; |
|||
* SD Jesenice, predsednica [[Klavdija Kranjc Jensterle]]; |
|||
* SD Koper, predsednik [[Boštjan Debelak]]; |
|||
* SD [[Koroška|Koroške]], predsednica [[Bojana Verdinek]]; |
|||
* SD Kranj, predsednica [[Barbara Oman]]; |
|||
* SD Ljubljana, predsednica [[Andreja Pavle]]; |
|||
* SD Maribor, predsednica [[Alenka Valh Lopert]]; |
|||
* SD [[Posavje]], predsednica [[Tatjana Hafner]], [[Sevnica]]; |
|||
* SD Prekmurja, [[Prlekija|Prlekije]] in [[Porabje|Porabja]], predsednica [[Franci Just]]; |
|||
* Meddruštveni odbor primorskih slavističnih društev, [[Senija Smailagič]], [[Koper]]; |
|||
* SD [[Trst]]–[[Gorica]]–[[Videm, Italija|Videm]], predsednica [[Marija Pirjevec]]. |
|||
=== Društvene sekcije === |
=== Društvene sekcije === |
||
* Sekcija za slovenščino v javnosti |
* Sekcija za slovenščino v javnosti; |
||
* Slovenski slavistični komite |
* Slovenski slavistični komite; |
||
* Sekcija za [[leksika|leksiko |
* Sekcija za [[leksika|leksiko]]; |
||
* Sekcija za [[lektor]]je |
* Sekcija za [[lektor]]je; |
||
* Sekcija za [[didaktika|didaktiko |
* Sekcija za [[didaktika|didaktiko]]; |
||
* Sekcija Znanost mladini |
* Sekcija Znanost mladini; |
||
* Študentska sekcija |
* Študentska sekcija; |
||
* Sekcija učiteljev [[ruščina|ruščine]] (nekdanja Sekcija za ruski jezik) |
* Sekcija učiteljev [[ruščina|ruščine]] (nekdanja Sekcija za ruski jezik). |
||
=== Ostali organi === |
=== Ostali organi in dejavnosti === |
||
* Slavistična knjižnica |
* Slavistična knjižnica; |
||
* ''Jezik in slovstvo'' |
* ''[[Jezik in slovstvo]]''; |
||
* ''Slavistična revija'' |
* ''[[Slavistična revija]]''; |
||
* ''Kronika Slavističnega društva Slovenije'' |
* ''Kronika Slavističnega društva Slovenije''; |
||
* Diskusijska skupina Slovlit |
* Diskusijska skupina Slovlit; |
||
* CLF – Cankarjev literarni festival |
* CLF – Cankarjev literarni festival; |
||
* |
* zborniki s kongresov Slavističnega društva Slovenije; |
||
* tiski Študentske sekcije. |
|||
== Viri in zunanje povezave == |
== Viri in zunanje povezave == |
||
* {{official|https://zdsds.si}} |
|||
⚫ | |||
* [http://sites.google.com/site/slavisticnodrustvo/home Spletna stran Slovenskih slavističnih kongresov] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120211042624/http://sites.google.com/site/slavisticnodrustvo/home |date=2012-02-11 }} |
|||
⚫ | |||
==Opombe== |
|||
{{opombe}} |
|||
{{normativna kontrola}} |
|||
[[Kategorija:Slavistično društvo Slovenije| ]] |
|||
[[Kategorija:Izobraževanje odraslih]] |
[[Kategorija:Izobraževanje odraslih]] |
||
[[Kategorija:Slavistika]] |
[[Kategorija:Slavistika]] |
||
[[Kategorija:Slovenistika]] |
|||
[[Kategorija:Univerza v Ljubljani]] |
[[Kategorija:Univerza v Ljubljani]] |
||
[[Kategorija:Ustanovitve leta 1935]] |
[[Kategorija:Ustanovitve leta 1935]] |
||
[[Kategorija: |
[[Kategorija:Slovenska društva]] |
||
[[Kategorija:Stanovske organizacije v Sloveniji]] |
Trenutna redakcija s časom 01:27, 4. maj 2024
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/sl/thumb/0/06/LogoprZDSDS.jpg/220px-LogoprZDSDS.jpg)
Zveza društev Slavistično društvo Slovenije (kratica ZDSDS ali samo SDS) je stanovsko združenje učiteljev slovenščine in ostalih slovanskih jezikov ter drugih slavistov. Njegov namen je spodbujati znanstveno raziskovanje slovenskega jezika in književnosti, urejati stanovska vprašanja učiteljev slovenščine in skrbeti za lepši jezik v javnosti. Društvo je organizirano kot zveza društev; pod okriljem krovnega vseslovenskega slavističnega društva tako deluje dvanajst pokrajinskih slavističnih društev.
Zgodovina
[uredi | uredi kodo]Na ustanovnem občnem zboru Slavističnega društva Slovenije leta 1935 so bile določene njegove naloge:
- znanstveno raziskovanje slovenskega jezika in literature,
- izdajanje znanstvenih in praktičnih publikacij in
- skrb za učenje slovenščine in srbohrvaščine na tedanji srednji, meščanski in ljudski šoli.
Prvo glasilo SDS je bilo Slovenski jezik, ki je izhajal od leta 1938 do 1941. Tega leta je društvo prenehalo delovati, nato pa se je leta 1945 obnovilo. Spremenilo se je samo to, da sta del predvojnih društvenih načrtov prevzela Slovenska akademija znanosti in umetnosti in Ministrstvo za prosveto Ljudske republike Slovenije oz. Svet za prosveto in kulturo Ljudske republike Slovenije. Društveno glasilo je začelo ponovno izhajati leta 1948 kot Slavistična revija, leta 1955 pa je začel izhajati strokovno-pedagoški mesečnik Jezik in slovstvo. V Mariboru je v petdesetih letih 20. stoletja začela delovati prva podružnica SDS, na podeželju pa so bili ustanovljeni strokovni aktivi, ki so krepili stanovsko zavest. Nagradam iz Kidrič-Prijateljevega sklada za najboljša literarnozgodovinska slovenistična dela se je leta 1958 pridružil še Nahtigal-Ramovšev sklad za jezikoslovna dela.
V začetku šestdesetih let so v okviru Društva nastale podružnice v Celju, Novem mestu, Kopru, Kranju, Novi Gorici, Ljubljani, na Jesenicah in v Murski Soboti ter literarnozgodovinska, lingvistična in pedagoška sekcija, ki naj bi z znanstvenim delom podprle Jezik in slovstvo in Slavistično revijo.
V začetku sedemdesetih let so nastale pobude za intenzivnejše sodelovanje z zamejskimi slavisti. Odbor se je natančneje seznanil s problematiko dvojezičnega šolstva v Prekmurju, Jeseniška podružnica je ustanovila sekcijo za strokovno sodelovanje s koroškimi Slovenci in nastale so podružnice za Zasavje v Trbovljah, študente slavistike na Filozofski fakulteti ter tržaške sloveniste. Republiški odbor je redno članstvo v SDS ponudil tudi slavistom iz drugih jugoslovanskih univerz in sprejel predlog, naj se kot organizacijske enote ustreznih mednarodnih slavističnih komisij organizirajo slovenske komisije za fonetiko, slovnico, knjižni jezik, terminologijo, stilistiko, leksikologijo in leksikografijo, dialektologijo, pravopis in lektoriranje. Društvo se je konec sedemdesetih let povezalo še z drugimi sorodnimi društvi – z zgodovinskim, umetnostnozgodovinskim, etnološkim, arheološkim in z Društvom za antične in humanistične vede. Delovale so sekcije Znanost mladini, Cankarjeva nagrada oz. priznanje, Slovenščina v javnosti, Muzej slovstva, knjige in tiska, Literarne poti, Strokovne ekskurzije in Sekcija za slovanske jezike.
V začetku osemdesetih let sta bili ustanovljeni še Sekcija za poučevanje slovenščine in Sekcija za znanstveno delo področnih društev. Zaradi takratnih družbeno-političnih razmer in oblikovanja slovenske državne samostojnosti v devetdesetih letih je bilo še posebej opazno delovanje sekcije Slovenščina v javnosti.
Člani in predsedniki
[uredi | uredi kodo]Po vojni je Slavistično društvo Slovenije štelo 500 članov, po letu 1990 jih je okrog 800. Ustanovni člani SDS so bili Anton Bajec, Josip Wester, Jakob Šolar in Ivan Polovič.
Predsedniki Slavističnega društva Slovenije od nastanka do danes: Rajko Nahtigal (1935–37), Mirko Rupel (1937–39), France Kidrič (1939–41), Fran Ramovš in Anton Breznik (1940–41), Anton Ocvirk (1945–47), Marja Boršnik(ova) (1947–50, 1959, 1969), Alfonz Gspan (1950–51), Anton Slodnjak (1951–53), Janko Jurančič (1956–58?), France Tomšič (1958–59), Dušan Pirjevec (1959–63), Bratko Kreft (1963–68), Joža Mahnič (1969–70), Franc Zadravec (1970–72), Jakob Rigler (1972–74), Breda Pogorelec (1974–79), Janez Rotar (1980–82), Štefan Barbarič (1983–84), Aleksander Skaza (1984–87), Jože Toporišič (1987–89), Martina Orožen (1988–92), France Novak (1992–96), Zoltan Jan (1996–2000), Marko Jesenšek (2000–04), Miran Hladnik (2004–06), Miran Košuta (2006–08), Irena Novak Popov (2008–10) in Boža Krakar Vogel (2010–14), Andreja Žele (2014–18), Matej Šekli.
Delo tajnika društva so v zadnjih petnajstih letih opravljali: Jana Zemljarič Miklavčič, Andrej Bartol, Marjana Lavrič, Milena Mileva Blažić, Matjaž Zaplotnik in Petra Jordan.
Dejavnosti
[uredi | uredi kodo]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/86/Simona_Bergo%C4%8D.jpg/220px-Simona_Bergo%C4%8D.jpg)
SDS se posveča šolski problematiki, stanovskim vprašanjem učiteljev slovenščine, učnim programom in učbenikom, hkrati pa opozarja na rabo slovenščine v javnosti in poudarja ter utrjuje pomen slovenskega jezika za državotvornost in nadaljnji razvoj slovenske družbe.
Društvo organizira znanstvena predavanja domačih in tujih strokovnjakov in strokovna posvetovanja, sodeluje pri organizaciji znanstvenih inštitutov ter utrjuje slovenščino v matičnem okolju in zamejstvu. V okviru Sekcije za jezik je od leta 1994 do 2011 deloval sektor oziroma Urad za slovenski jezik (zadnja leta ga je vodil Velimir Gjurin, ki je skrbel za slovenščino predvsem v vlogi uradovalnega in državnega jezika). Po reorganizaciji državnih uradov ga je leta 2011 nadomestila Služba za slovenski jezik pri Ministrstvu za kulturo, vodi jo Simona Bergoč.[1]
Najpomembnejše dejavnosti
[uredi | uredi kodo]- publikacije (Slavistična revija, Jezik in slovstvo, zborniki s kongresov Slavističnega društva Slovenije, Kronika Slavističnega društva Slovenije, zborniki o tekmovanju v znanju materinščine za Cankarjevo priznanje);
- Slovenski slavistični komite, ki zastopa SDS na Mednarodnem slavističnem kongresu;
- tekmovanje v znanju materinščine za Cankarjevo priznanje v sodelovanju z Zavodom Republike Slovenije za šolstvo;
- Diskusijska skupina Slovlit, diskusija na literarne, jezikovne, slovenistične, slavistične, humanistične, izobraževalne ... teme;
- CLF – Cankarjev literarni festival (naslednik tekmovanja za Cankarjevo priznanje);
- Slavistična knjižnica;
- slavistični kongres (vsakoletno tridnevno zborovanje slavistov).
Organizacija
[uredi | uredi kodo]- Izvršilni odbor SDS: predsednica Boža Krakar Vogel, tajnica Petra Jordan,
- nadzorni odbor SDS: France Novak, Zinka Zorko, Milena Mileva Blažić,
- častno razsodišče SDS: Martina Orožen, Zoltan Jan, Tomo Korošec.
Pokrajinska društva
[uredi | uredi kodo]- SD Celje, SD Dolenjske in Bele krajine, SD Nova Gorica, SD Jesenice, SD Koper, SD Koroške, SD Kranj, SD Ljubljana, SD Maribor, SD Posavje, SD Prekmurja, Prlekije in Porabja, Meddruštveni odbor primorskih slavističnih društev, SD Trst–Gorica–Videm.
Društvene sekcije
[uredi | uredi kodo]- Sekcija za slovenščino v javnosti;
- Slovenski slavistični komite;
- Sekcija za leksiko;
- Sekcija za lektorje;
- Sekcija za didaktiko;
- Sekcija Znanost mladini;
- Študentska sekcija;
- Sekcija učiteljev ruščine (nekdanja Sekcija za ruski jezik).
Ostali organi in dejavnosti
[uredi | uredi kodo]- Slavistična knjižnica;
- Jezik in slovstvo;
- Slavistična revija;
- Kronika Slavističnega društva Slovenije;
- Diskusijska skupina Slovlit;
- CLF – Cankarjev literarni festival;
- zborniki s kongresov Slavističnega društva Slovenije;
- tiski Študentske sekcije.
Viri in zunanje povezave
[uredi | uredi kodo]- Uradno spletno mesto
- Spletna stran Slovenskih slavističnih kongresov Arhivirano 2012-02-11 na Wayback Machine.
- Častni člani Slavističnega društva Slovenije
Opombe
[uredi | uredi kodo]- ↑ Razvrednotenje slovenščine, dostopno 22. 2. 2012