Črnogorščina
Črnogorski jezik (crnogorski jezik) je ime ijekavsko-štokavske variante osrednjega južnoslovanskega jezika znanega kot srbohrvaščina, ki se govori v Črni gori.[3]
Črnogorščina | |
---|---|
Crnogorski, Црногорски | |
Izgovarjava | tsr̩nǒɡorskiː |
Materni jezik | Črna gora[1] |
Št. maternih govorcev | 22 % prebivalcev Črne gore, okoli 144.838 govorcev (2003)[1] |
Uradni status | |
Uradni jezik | ![]() |
Regulator | Savjet za standardizaciju crnogorskog jezika |
Jezikovne oznake | |
ISO 639-2 | cnr |
ISO 639-3 | cnr [2] |
Glottolog | Ni |
Linguasphere | del 53-AAA-g |
Po ustavi iz leta 1992 je uradni jezik Črne gore opredeljen kot srbski jezik ijekavske standardne različice, po osamosvojitvi Črne gore leta 2006 pa potekajo polemike o uveljavitvi črnogorščine kot samostojnega jezika. Po ustavi, ki je bila sprejeta 19. oktobra 2007, je uradni jezik v Črni gori črnogorščina.[4]
Mnogo Srbov in Črnogorcev nasprotuje črnogorščini, češ da med srbščino in črnogorščino ni veliko razlik, torej da črnogorski jezik ne obstaja, temveč le črnogorsko narečje.
Govorno območje hrvaščine, srbščine, bosanščine in črnogorščine (nekdaj srbohrvaščine) ni le jezikovni kontinuum, temveč gre za jezike (ali narečja!), ki imajo skoraj enako slovnico; govori pa so medsebojno razumljivi.
Tu je na mestu aforizem:
“ | Jezik je narečje z vojsko in mornarico | ” |
—Max Weinreich, YIVO Bleter 25.1, 1945, p. 13 |
Pogoj za jezik je v tem primeru izpolnjen.
Abeceda
urediČrnogorski jezik ima dve pisavi, latinico in cirilico. Po pravopisni normi imata enakovreden položaj.[5] v vsaki od pisav je 32 črk.
Latinica | |||||||||||||||||||||||||||||||
Aa | Bb | Cc | Čč | Ćć | Dd | Dždž | Đđ | Ee | Ff | Gg | Hh | Ii | Jj | Kk | Ll | Lj lj | Mm | Nn | Nj nj | Oo | Pp | Rr | Ss | Šš | Śś | Tt | Uu | Vv | Zz | Žž | Źź |
Cirilica | |||||||||||||||||||||||||||||||
Аа | Бб | Вв | Гг | Дд | Ђђ | Ее | Жж | Зз | З́ з́ | Ии | Јј | Кк | Лл | Љљ | Мм | Нн | Њњ | Оо | Пп | Рр | Сс | С́ с́ | Тт | Ћћ | Уу | Фф | Хх | Цц | Чч | Џџ | Шш |
Primerjave s sorodnimi jeziki
urediPoleg specifičnih besed (leksike) črnogorščino ločijo od sorodnih jezikov specifični mehki šumniki "ś" in "ź", ob tem pa strogo ločijo med "č" in "ć" ter "dž" in "đ", kar se v nekaterih narečjih sorodnih jezikov povsem izgubi.
črnogorsko | srbsko in hrvaško | slovensko |
---|---|---|
nijesam | nisam | nisem |
tijeh | tih | teh |
tijema | tima | tem |
ovijeh | ovih | tistih |
ovijema | ovima | tistim |
črnogorsko | srbsko | hrvaško | slovensko |
---|---|---|---|
đe | gde | gdje | kje |
đevojka | devojka | djevojka | dekle |
đeca | deca | djeca | otroci |
lećeti | leteti | letjeti | leteti |
ćerati | terati | tjerati | priganjati |
śedi | sedi | sjedi | sedi |
śekira | sekira | sjekira | sekira |
Viri in opombe
uredi- ↑ 1,0 1,1 http://www.plav.net/zavicaj/popis_2003.htm
- ↑ Montenegrin: A language of Montenegro, In: Simons, Gary F. and Charles D. Fennig (eds.). 2018. Ethnologue: Languages of the World, Twenty-first edition. Dallas, Texas: SIL International. URL: https://www.ethnologue.com/. Pridobljeno dne 4. november 2018.
- ↑ Kordić, Snježana (2008). »Crnogorska standardna varijanta policentričnog standardnog jezika«. V Ostojić, Branislav (ur.). Jezička situacija u Crnoj Gori – norma i standardizacija: radovi sa međunarodnog naučnog skupa, Podgorica 24.-25.5.2007 (PDF). Podgorica: Crnogorska akademija nauka i umjetnosti. str. 35–47. ISBN 978-86-7215-207-4. OCLC 318462699. SSRN 3434494. Arhivirano iz prvotnega spletišča (PDF) dne 21. septembra 2013. Pridobljeno 3. marca 2013.
- ↑ Ustava Črne gore. Dostopno 5. 5. 2012
- ↑ Vlada Crne Gore - Pravopis crnogorskog jezika Arhivirano 2017-08-09 na Wayback Machine., str. 8. Dostopno 5. 5. 2012