Turkické jazyky
Vzhled
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c3/Turkic_languages.png/440px-Turkic_languages.png)
Turkické jazyky (iné názvy: turecké jazyky, staršie turkské jazyky, turkotatárske jazyky, zriedkavo turkitské jazyky, türkské jazyky)[1] sú jedna z vetví altajských jazykov, ale niekedy sa považujú za samostatnú jazykovú rodinu. Výraz sa občas používa aj v mierne užšom význame - pozri nižšie pod Delenie.
Delenie
[upraviť | upraviť zdroj]Vysvetlivka: Slová uvedené v zátvorkách sú synonymá slova pred zátvorkou.
Aktuálna systematika podľa viacerých zdrojov[2]
[upraviť | upraviť zdroj]turkické jazyky:
- prototurkičtina (praturkičtina, turkičtina)
- z-turkické jazyky (z a š skupina turkických jazykov, bežné turkické jazyky, turkické/turecké/turkotatárske jazyky v užšom zmysle)
- juhovýchodné turkické jazyky (čagatajské jazyky, ujgurské jazyky (význam A), východné turkické jazyky/východoturkické jazyky, karlucké jazyky, stredoázijské (turkické) jazyky, východotürkütské jazyky)
- †staroturkičtina v širšom zmysle
- †orchonská turkičtina (staroturkičtina v užšom zmysle, starooghuzština) – t.j. jazyk Göktürkov (= Köktürkov, Modrých Turkov), jazyk orchonských nápisov
- †staroujgurčina - staroujgurčina je aj synonymum čagatajčiny
- †karlučtina (karlucko-ujgurské jazyky)
- †stredoturkický slovník Mahmúda al-Kášgarího
- †jazyk karachánovského štátu („karachanidčina“) – zaraďovaný aj pod aralsko-kaspické jazyky
- †jazyk po karachánovskom období
- †chórezmčina (chorezmijčina, chórezmská turkičtina, chorezmijská turkičtina, karluk-chórezmčina, chórezmská ujgurčina, chorezmijská ujgurčina) – bol to aj jazyk východnej Zlatej hordy; zaraďované aj ako izolovaný jazyk priamo pod (z-)turkické jazyky
- †čagatajčina (starouzbečtina)
- cátančina (ducha)
- uzbečtina – delí sa buď na 4 skupiny dialektov (severná uzbečtina (Kazachstan), južná uzbečtina (Uzbekistan, Afganistan; iranizovaná alebo neiranizovaná), kypčak-uzbečtina, oghuz-uzbečtina) alebo podľa Ethnologue ako „makrojazyk“ uzbečtina na 2 jazyky (severná uzbečtina (Uzbekistan, Kazachstan, vrátane kypčak-uzbečtiny a oghuz-uzbečtiny) a južná uzbečtina (Afganistan))
- ujgurčina (novoujgurčina) v širšom zmysle
- taranči (ilijská ujgurčina)
- ili turki
- ainu (aini, ejnu)
- saryg-ujgurčina (sary-ujgurčina, západná ujgurčina) – zaraďované aj do severovýchodnej skupiny
- †staroturkičtina v širšom zmysle
- juhozápadné turkické jazyky (oghuzské jazyky, turkménske jazyky, južné turkické jazyky/juhoturkické jazyky, (chaladžština a) západotürkütské jazyky; jazyky označené * Ethnologue radí ako turecké jazyky, a označené ** ako azerbajdžanské jazyky)
- †staroanatolčina (seldžučtina)
- †staroosmančina
- západooghuzské jazyky
- turečtina (*}
- gagauzština (*)
- balkánska gagauzská turečtina (*)
- azerbajdžančina (**)
- juhooghuzské jazyky
- chaladžština (**) – Johanson ho klasifikuje ako oddelenú skupinu
- salčuk (salčuq) (**)
- afganská oghuzská skupina dialektov - afšár (afšar), baharlu, nafar atď.
- iránska oghuzská skupina dialektov – sonkorí (sonqorí), ainállu (aynallu), kaškajčina (**) (kašká’i, qašqai, qašqají)
- východooghuzské jazyky (oghuzsko-turkménske jazyky)
- salarčina – zaraďované aj pod juhovýchodnú skupinu
- severozápadné turkické jazyky (kypčacké jazyky, kumánske jazyky, západné turkické jazyky/západoturkické jazyky)
- aralsko-kaspické jazyky (aralo-kaspické jazyky, juhokypčacké jazyky, kypčacko-nogajské jazyky):
- kazaština
- karakalpačtina
- (moderná) kirgizština ((moderná) kyrgyzština) – zaraďovaná aj k altajským turkickým jazykom
- nogajčina
- (†)kypčak-uzbečtina – zaraďovaná asi aj pod kumánčinu/kypčačtinu, lebo má rovnaký ISO kód
- fu-jü (fu-jüská kirgizština, juhosíbirske turkické jazyky) – zaraďované aj ako dialekt chakaštiny
- pontsko-kaspické jazyky (ponto-kaspické jazyky, čiernomorsko-kaspické jazyky, západokypčacké jazyky, (pečenežština a) kypčacko-oghuzské jazyky)
- karačajčina-balkarčina (balkarčina v širšom zmysle)
- karačajčina
- balkarčina v užšom zmysle
- karaimčina (karajčina)
- kumyčtina
- krymčačtina (krimčačtina, židovská krymská tatárčina) – považovaná aj za nárečie krymskej tatárčiny
- krymská tatárčina – zaraďovaná aj pod juhozápadnú skupinu
- †pečenežština
- †kumánčina (polovečtina) a †kypčačtina
- karačajčina-balkarčina (balkarčina v širšom zmysle)
- uralské jazyky (severokypčacké jazyky, volžsko-uralské jazyky, kypčacko-bulharské jazyky):
- †jazyk západnej Zlatej hordy (starotatárčina)
- tatárčina – dialekt centrálna tatárčina (kazanská tatárčina), dialekt západná tatárčina (mišarčina) a zmiešané dialekty (astrachánskotatársky a príp. ďalšie)
- západosibírska tatárska skupina dialektov (dialekt východná tatárčina) – turinčina, barabinčina, tomčina (tomské nárečie), ťumenčina, išimčina, irtyština, toboľčina, tarčina a iné
- baškirčina
- aralsko-kaspické jazyky (aralo-kaspické jazyky, juhokypčacké jazyky, kypčacko-nogajské jazyky):
- severovýchodné turkické jazyky (altajské jazyky, sibírske jazyky, severné turkické jazyky/severoturkické jazyky, ujgurské jazyky (význam B), ujgursko-oghuzské jyzyky)
- †starokirgizština – zaraďované aj do (?) juhovýchodnej skupiny
- juhosibírske jayzky
- čulymčina - zaraďovaná aj pod severozápadnú skupinu
- sajanské turkické jazyky
- jenisejské turkické jazyky (chakaské jazyky bez čulymčiny)
- altajské turkické jazyky (altajčina v širšom zmysle, ojrotské jazyky)
- severná altajčina - dialekty tubalarčina (tuba, tuba-kiži, jyš-kiži), kumandinčina (kumandi, kumandy, kumandú, kumandy-kiži), čelkančina (kú, kuu-kiži, lebedinčina); zaraďované aj ku kirgižštine
- južná altajčina (ojrotčina) v širšom zmysle – dialekty južná altajšina v užšom zmysle (ojrotčina v užšom zmysle, altajčina v užšom zmysle, altaj-kiži), teleutčina (teleut, tälängät), telengitčina (telengit, tälängit, tälängüt)
- severosibírske jazyky (jakutské jazyky)
- urumčina – považovaná aj za nárečie krymskej tatárčiny alebo aspoň za jazyk patriaci priamo pod severozápadnú skupinu
- juhovýchodné turkické jazyky (čagatajské jazyky, ujgurské jazyky (význam A), východné turkické jazyky/východoturkické jazyky, karlucké jazyky, stredoázijské (turkické) jazyky, východotürkütské jazyky)
- r-turkické jazyky (r a l skupina turkických jazykov, oghurské jazyky, bulharské jazyky, hunsko-bulharské jazyky, turkicko-bulharské jazyky, bulharsko-turkické jazyky)
- ?†hunčina
- ?†chazarčina
- ?†avarčina (turkická avarčina) – pozor na zámenu s modernou avarčinou
- †protobulharčina (prabulharčina, starobulharčina)
- čuvaština
Poznámka: V slovenčine sa môže vždy alternatívne písať:
- namiesto oghuz... : oguz...
- namiesto oghur... : ogur...
- namiesto kypčak... : kipčak...
- namiesto turkick...: tureck... alebo turksk... alebo turkotatársk...
Chronologická systematika [3]
[upraviť | upraviť zdroj]Turkické jazyky:
- staroturkické jazyky– 8-10. stor. resp. 8. - 13. stor.
- stredoturkické jazyky – 11.-15. stor. resp. 13. - polovica 19. stor.
- novoturkické jazyky – od. 16. stor. resp. od polovice 19. stor.
Systematika podľa Johansona 1998 [4]
[upraviť | upraviť zdroj]Turkické jazyky:
- prototurkičtina
- bežné turkické jazyky
- juhovýchodná vetva (ujgurské jazyky)
- západná skupina
- uzbečtina (vrátane oghuz-uzbečtiny, bez kypčak-uzbečtiny)
- východná skupina
- západná skupina
- juhozápadná vetva (oghuzské jazyky)
- severozápadná vetva (kypčacké jazyky)
- juhokypčacká skupina (aralsko-kaspické jazyky
- západokypčacká skupina
- severokypčacká skupina (volžsko-uralské jazyky)
- západosibírska tatárska skupina dialektov – dialekty turinčina, barabinčina, tomčina (tomské nárečie), ťumenčina, išimčina, irtyština, toboľčina, tarčina a iné
- tatárčina- kazanská tatárčina, mišarská tatárčina
- baškirčina
- severovýchodná vetva (sibírske jazyky)
- juhovýchodná vetva (ujgurské jazyky)
- arghu-turkické jazyky
- bulharsko-turkické jazyky
Systematika podľa Baskakova 1960 a 1981 [5]
[upraviť | upraviť zdroj]turkické jazyky:
- východohunská vetva (východoturkické jazyky)
- západohunská vetva (západoturkické jazyky)
- oghuzsko-kalucko-kypčacké jazyky
- karlucké jazyky
- karlucko-ujgurské jazyky
- karlucko-chórezmské jazyky
- †karlucko-chórezmský jazyk
- †starouzbečtina
- uzbečtina – ale uzbecké dialekty pozri nižšie
- novoujgurčina (ujgurčina)
- kypčacko-oghuzské jazyky (v širšom zmysle)
- oghuzské jazyky
- kypčacké jazyky
- kypčacko-polovecké jazyky
- †kumánčina (polovečtina) – alebo pod kypč.-oghuzské
- kypčacko-nogajské jazyky
- nogajčina
- karakalpačtina
- kazaština
- uzbecké dialekty
- kypčacko-oghuzské jazyky (v užšom zmysle)
- kypčacko-bulharské jazyky
- kypčacko-polovecké jazyky
- karlucké jazyky
- bulharské jazyky
- oghuzsko-kalucko-kypčacké jazyky
Poznámka: Hunčina je tu zrejme považovaná za jazyk, ktorého rozdelením na západnú časť (západohunská vetva) a východnú časť (východohunská vetva) vznikli všetky dnešné turkické jazyky. [6]
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ Turecké, turkotatárske či turkické jazyky? In: Slovenská reč 1998, č. 1 [1]
- ↑ Hlavné zdroje: KRUPA, Viktor; GENZOR, Jozef. Jazyky sveta v priestore a čase. 2. dopl. a preprac. vyd. Bratislava : Veda, 1996. 356 s. ISBN 80-224-0459-4. S. 157-162. ; Ethnologue vydanie z roku 2009 http://www.ethnologue.com/show_family.asp?subid=48-16; http://linguistlist.org/; Strom nazvaný "Composite" verzia (t.j. verzia hlavne podľa Johansona 1998) na http://multitree.org; Doplnkové zdroje: MRUŠKOVIČ, Viliam. Európa jazykov a národov na prahu tretieho tisícročia. Martin : Matica slovenská, 2008. 517 s. ISBN 978-80-7090-858-7. ; schémy Baskakova, Olega Mudraka a Mengesa na http://www.phil.muni.cz/jazyk/files/ALTAJSKAklasifikace.pdf; http://turkoloji.cu.edu.tr/DILBILIM/johanson_01.pdf ;článok Alttürkische Sprache na nemeckej wikipédii
- ↑ Krupa, V., Genzor, J.: Jazyky sveta v priestore a čase, 1996; Erdal, M.: A Grammar of Old Turkic, [2]
- ↑ http://www.phil.muni.cz/jazyk/files/ALTAJSKAklasifikace.pdf a strom urobený podľa Johansona 1998 na http://multitree.org/
- ↑ http://www.phil.muni.cz/jazyk/files/ALTAJSKAklasifikace.pdf; http://www.eurasica.ru/articles/lingvo/otdelnye_klassifikatsii_tyurkskih_yazykov/ Archivované 2012-11-02 na Wayback Machine
- ↑ vyplýva to logicky zo schémy a porov. napr. aj diskusiu [3][nefunkčný odkaz]
Externé odkazy
[upraviť | upraviť zdroj]- http://turkoloji.cu.edu.tr/DILBILIM/johanson_01.pdf
- http://www.phil.muni.cz/jazyk/files/ALTAJSKAklasifikace.pdf
- http://www.turkiclanguages.com/www/classification.html Archivované 2011-04-08 na Wayback Machine
- http://www.eurasica.ru/articles/lingvo/otdelnye_klassifikatsii_tyurkskih_yazykov/ Archivované 2012-11-02 na Wayback Machine
- http://genhis.philol.msu.ru/article_132.shtml#chapter_17
- http://turkic-languages.scienceontheweb.net/migration_and_classification_of_turkic_languages.html Archivované 2013-07-25 na Wayback Machine
- http://turkic-languages.scienceontheweb.net/ Archivované 2014-01-12 na Wayback Machine
- http://titus.fkidg1.uni-frankfurt.de/didact/karten/turk/turklm.htm
- http://altaica.narod.ru/Engl.htm Archivované 2011-07-16 na Wayback Machine
- https://web.archive.org/web/20091007200041/http://www.univie.ac.at/ksa/html/inh/stud/studmate_files/zentralas_0607/GesamtversionNewZas1_7.pdf
- http://www.britannica.com/EBchecked/topic/609955/Turkic-languages/80005/Literary-languages?anchor=ref618048
- http://www.iranicaonline.org/articles/turkic-languages-overview