Petřín
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4b/Petrin_Praha.jpg/220px-Petrin_Praha.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/55/Praha_2005-09-20_Hungermauer-02.jpg/220px-Praha_2005-09-20_Hungermauer-02.jpg)
Petřín je 327 m vysoký kopec v centre Prahy. Na jeho vrchole stojí Petřínska rozhľadňa a mnoho iných objektov. Na Petříne nájdeme skaly najmä z opuky.
História
[upraviť | upraviť zdroj]Petřín vystriedal v priebehu storočí niekoľko mien: Petřín, Hora, Kopec, Vrch sv. Vavrinca. Kronikár Kosmas ho popisuje ako veľmi skalnaté miesto, a z toho dôvodu sa mu pre veľké množstvo skál začalo hovoriť Petřín. Latinsky sa totiž skala povie petra. Od nepamäti sa tu lámal kameň — opuka — z ktorého Praha postavila množstvo stavieb.
Prvá historická zmienka o petřínskych lomoch pochádza od Mnícha Sázavského, ktorý napísal, že s týmito kameňmi dal opát Silvester ozdobiť dlažbu Sázavského kláštora.
Na Petříne bývalo popravisko, ktoré stávalo v blízkosti kostola sv. Vavrinca. O ňom sa hovorí v súvislosti s vyvraždením Slavníkovcov. Tí z tohto rodu, ktorých Přemyslovci nestačili povraždiť 28. septembra 995 na Libici, viedli ako divú zver do Prahy a pobíjali na Petříne. Potom slúžilo popravisko až do 14. storočia k trestaniu veľkých protištátnych prečinov. Až po vybudovaní Hladového múru cisárom Karolom IV. sa popravisko presunulo na náprotivný vrch Vítkov.
Objekty na Petříne
[upraviť | upraviť zdroj]- Lanová dráha na Petřín
- Petřínska rozhľadňa
- Štefánikova hvezdáreň
- Hladný múr
- Bludisko
- Strahovský kláštor
- Kostol sv. Michala Archanjela – drevený kostolík zo 17. storočia v bojkovskom štýle prenesený v roku 1929 z Podkarpatskej Rusi[1]
- Kalvária
- Kaplnka božieho hrobu
- Krížová cesta
- Záhrada Květnica
- Letohrádok Kinských
- Stĺpové slnečné hodiny
- Reštaurácia Nebozízek
- Kaplnka
- Studnička Petřínka
Sochy na Petříne
[upraviť | upraviť zdroj]- K. H. Mácha - Karel Hynek Mácha (1810 – 1836), český básnik, narodený pod Petřínom. Bronzová socha stojaca, ktorá sa pravou rukou, v ktorej drží pero, opiera o múrik s otvoreným zošitom a v ľavej ruke drží kyticu orgovánov. Podstavec je z leštenej žuly. Sochu vyhotovil Josef Václav Myslbek v roku 1912.
- Jan Neruda - Jan Neruda (1834 – 1891) sa narodil v kasárniach, stojacich na úpätí Petřína. Socha znázorňuje stojacu postavu, s rukami za chrbtom, v ktorých drží klobúk. Autorom bronzovej sochy je Jan Simota, ktorý ju vyhotovil v roku 1970.
- Jaroslav Vrchlický - Jaroslav Vrchlický (1853 – 1912), český básnik. Pieskovcová socha, ktorú vytvorili Josef Wagner, Antonín Wagner a Jan Sokol, znázorňuje sediacu postavu s knihou v ruke a okrídlenými géniami pri nohách.
- M. R. Štefánik - Milan Rastislav Štefánik (1880 – 1919), slovenský astronóm, politik a letec. Stojaca bronzová socha v leteckej kombinéze, držiaca v ruke písomnosti. Vyhotovil ju Bohumil Kafka. Na mieste pred Štefánikovou hvezdárňou ju v roku 1994 slávnostne odhalil vtedajší prezident republiky Václav Havel.
- Fontána s chlapcami - nazývaná U žabiek, ukazujúca dvojicu chlapcov, hrajúcich sa so žabami a rybou pri fontáne. Modelmi pre sošky boli v vnuci T. G. Masaryka Leonard a Herbert Revilliodovi, ktorí neskôr zahynuli v zahraničnom odboji. Dielo, ktoré malo pôvodne stáť v Lánskom zámku, vyhotovil K. Dvořák v roku 1948.
- Hana Kvapilová - Hana Kvapilová (1860 – 1907), česká herečka. Socha z bieleho mramora znázorňuje sediacu postavu v dlhých šatách a s kyticou v lone. Jej autorom je Jan Štursa, ktorý ju vyhotovil v roku 1913. Pod sochou je uložená urna s popolom tejto herečky — členky Národného divadla.
- Uškatec - socha znázorňujúca uškatca vytvoril v roku 1953 J. Lauda.
- Ferdinand Laub - Ferdinand Laub (1832 – 1875), svetoznámy virtuóz a český huslista.
- Vítězslav Novák - Vítězslav Novák (1870 – 1949), český hudobný skladateľ. Bronzová socha znázorňuje stojacu postavu v nadživotnej veľkosti. Vytvoril ju v roku 1950 Jan Kodet.
- Polibek - súsošie autora Jana Mařatku z roku 1910.
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ Archivovaná kópia [online]. [Cit. 2017-07-16]. Dostupné online. Archivované 2017-07-03 z originálu.
Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Commons ponúka multimediálne súbory na tému Petřín