Barcelona
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/72/Disambig.svg/17px-Disambig.svg.png)
Barcelona | |||
mesto | |||
|
|||
Krajina | ![]() | ||
---|---|---|---|
Autonómne spol. | Katalánsko | ||
Provincia | Barcelona | ||
Nadmorská výška | 12 m n. m. | ||
Súradnice | 41°23′S 2°11′V / 41,383°S 2,183°V | ||
Rozloha | 101,4 km² (10 140 ha) | ||
- aglomerácie | 803 km² (80 300 ha) | ||
Obyvateľstvo | 1 621 537 (2009) | ||
- aglomerácie | 4 200 000 | ||
- okresu | 5 000 000 | ||
Hustota | 15 991,49 obyv./km² | ||
- aglomerácie | 5 230 obyv./km² | ||
Primátor | Jordi Hereu i Boher | ||
Časové pásmo | SEČ (UTC+1) | ||
- letný čas | SELČ (UTC+2) | ||
PSČ | 08001–08080 | ||
Tel. predvoľba | 34 (Španielsko) + 93 (mesto) | ||
Poloha mesta v rámci Španielska
| |||
Wikimedia Commons: Barcelona | |||
Webová stránka: http://www.barcelona.cat | |||
OpenStreetMap: mapa | |||
Portál, ktorého súčasťou je táto stránka: | |||
Barcelona je hlavné mesto Katalánska a provincie Barcelona. Má 1,6 milióna obyvateľov (v aglomerácii však vyše 3 milióny). Leží na pobreží Stredozemného mora na severovýchode Španielska. Po Madride je druhým najväčším španielskym mestom.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c0/Sagradafamilia-overview.jpg/220px-Sagradafamilia-overview.jpg)
Barcelona patrí medzi najvýznamnejšie španielske mestá; svojou polohou a relatívnou blízkosťou pri francúzskych hraniciach je pre veľa Európanov ľahšie dostupná ako Madrid.
Mesto je sídlom arcibiskupa, má niekoľko univerzít a vysokých technických a obchodných škôl a rad významných knižníc. Zároveň je dôležitým priemyselným centrom severovýchodného Španielska a vôbec najväčším obchodným a priemyselným centrom celého Španielska. Okolitý kraj je bohatý na suroviny.
V meste je niekoľko liniek metra a veľké medzinárodné letisko El Prat.
Podnebie je stredomorské prímorské.
Dejiny
[upraviť | upraviť zdroj]Bola založená asi Feničanmi alebo Kartágincami. Potom to bola rímska kolónia. Od 3. storočia po Kr. sídlo „Barcinona“. V 4. storočí tu bolo založené biskupstvo. Roku 415 dobytá Vizigótmi, okolo roku 717 Arabmi, roku 801 Franskou ríšou. V 10. a 11. storočí centrum Katalánska (barcelonské grófstvo). V 12. storočí, po roku 1137 (zjednotenie Katalánska a Aragónska), to bolo centrum zjednoteného Aragónskeho štátu a centrum stredomorského obchodu. V 13. storočí dostala Barcelona mestské privilégiá. Po roku 1442 (únia Aragónska s Neapolskom) došlo k úpadku mesta.
V rokoch 1803 – 1813 ju okupoval Napoleon. Od konca 19. storočia je mesto najdôležitejším priemyselným centrom Španielska a centrom katalánskeho separatizmu/národného hnutia. V roku 1909 tu vypuklo anarchistické povstanie a v rokoch 1937 – 1939 bola Barcelona hlavným mestom Katalánskej republiky.
V roku 1992 sa tu konali letné Olympijské hry. Pri tejto príležitosti v meste vzniklo viacero významných stavieb.
Architektúra
[upraviť | upraviť zdroj]Nad mestom sa vypína vrch Tibidabo (532 m), na ktorý vedie lanovka.
Srdcom Barcelony je bulvár Ramblas (Las Ramblas). Je nepochybne najživším miestom mesta. Táto pestrá a živá ulica sa tiahne od Plaza Catalunya (námestie s fontánami) až k prístavu (nábrežie s mólom, dominantnou vysokou sochou Krištofa Kolumba a s Morským akváriom), bola pôvodne korytom potoka.
Barcelona je známa plejádou originálnych architektonických stavieb A. Gaudího a jeho súčasníkov. K najznámejším patrí Gaudího chrám Sagrada Familia, symbol mesta. Z jeho veží je nádherný výhľad na celé mesto a jeho okolie. V centre mesta je ďalšia Gaudího známa stavba, dom Milla. V parku Guell, odkiaľ je takisto pekný výhľad, sa nachádza múzeum Gaudího a veľa architektonických zaujímavostí.
Z čias jej najväčšieho rozkvetu sa v meste zachovali početné gotické pamiatky. K slávnym objektom patrí aj „Gotická štvrť“ (Barrio Gótico), ktorú tvorí súbor stavieb ohraničený rímskymi hradbami s dominujúcou gotickou katedrálou svätej Euálie. Medzi najdôležitejšie určite patrí budova radnice Casa de la Ciutat na námestí Plaza Sant Jaume. El Pi je jeden z najstarších kostolov v meste (14. stor.) a jeho veža tvorí jeden z najcharakteristickejších rysov Gotickej štvrte. Na fasáde sa nachádza aj rozmerná rozeta. Za najlepší výtvor katalánskej gotiky sa pokladá chrám Santa María del Mar. Staval sa v 14. storočí.
Na námestí Plaza del Rei stojí múzeum dejín mesta, v ktorého podzemí sú vykopávky z rímskeho obdobia. Kedysi tu boli kúpele s bazénom, našli sa tu aj vodné kanály a amfory. Na tomto námestí stojí aj Palau del Lloctinec, palác vicekráľa zo 16. storočia. Dnes je v ňom umiestnený archív aragónskej koruny.
Kostol Santa Ana stojí dodnes akoby v ústraní, hoci neďaleko Plaza de Catalunya (námestie s fontánami) kypí veľkomestský život. Jeho stavba trvala dve storočia a je charakteristická tým, že zachytáva prechod od románského štýlu ku gotickej architektúre.
Stredoveké lodenice Les Drassanes ležia neďaleko prístavu a sú najväčšie a najzachovanejšie zariadenie tohoto druhu. Boli vybudované v 14. storočí a dnes je v nich múzeum námornej plavby.
Mestskou štvrťou Ribera, ktorej ulice sa križujú v pravých uhloch, vedie ulica Montcada. Existovala už v 12. storočí a bývali v nej najmocnejšie šľachtické rodiny mesta. V palácoch Palau Aguilar a Palau del Baró de Castellet (15. storočie) je dnes Picassovo múzeum. V barokovom paláci Dalmases (17. storočie) sa dochovala gotická kaplnka.
V barokovom kostole La Mercé, ktorý pôvodne patril ku konventu milosrdných bratov, sa uctieva gotická socha ochrankyne a patrónky Barcelony, Božej matky milosrdnej.
V krypte svätej Eulálie pod hlavným oltárom sa nachádza jemne opracovaný alabastrový sarkofág. Oltárne obrazy, ktoré predstavujú svätého Gabriela, svätého Ambrózia, svätého Martina a premenu Krista, sú najcennejšími umeleckými pokladmi katedrály.
Kláštor Pedralbes založila roku 1326 kráľovná Elisenda de Montcada. Rýchly postup stavebných prác spôsobil, že kostol, krížová chodba s tromi galériami a kláštorné budovy, tvoria vzácnu harmonickú jednotu. V presbytériu vedľa oltára je náhrobok zakladateľky.
Morské akvárium v prístave je prvotriedne akvárium so skleneným tunelom pod morskou hladinou.
Šport
[upraviť | upraviť zdroj]Barcelona hostila Letné olympijské hry v roku 1992 a tiež sa tu hrali aj zápasy Majstrovstiev sveta vo futbale v roku 1982. Mesto je známe aj skrz jedného z najväčších futbalových klubov v Európe FC Barcelona, päťnásobného víťaza Ligy majstrov. Ďalším prvoligovým klubom sídliacim v tomto meste je RCD Espanyol.
Od roku 1953 sa tu každoročne koná tenisový turnaj Torneo Godó; ktorý je súčasťou Série ATP.
Vzdelanie
[upraviť | upraviť zdroj]Partnerské mestá
[upraviť | upraviť zdroj]Priemerná teplota v meste
[upraviť | upraviť zdroj]Mesiac | Jan | Feb | Mar | Apr | Máj | Jún | Júl | Aug | Sep | Okt | Nov | Dec | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
priemerná teplota °C (°F) | 11 | 14 | 16 | 18 | 31 | 33 | 42 | 35 | 29 | 22 | 17 | 14 | |
priemerná najmenšia teplota °C (°F) | 5 | 6 | 8 | 9 | 13 | 17 | 19 | 20 | 17 | 14 | 9 | 6 | |
Source: MSN Weather Archivované 2008-04-15 na Wayback Machine |
Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Commons ponúka multimediálne súbory na tému Barcelona