Skakavci
Skakavci | |
---|---|
![]() | |
{{{slika_opis}}} | |
Naučna klasifikacija | |
Carstvo: | Animalia |
Koljeno: | Arthropoda |
Potkoljeno: | Hexapoda |
Razred: | Insecta |
Podrazred: | Pterygota |
Infrarazred: | Neoptera |
Red: | Orthoptera |
Podred: | Caelifera Ander, 1936 |
Skakavci (također i šaške, naziv za većinu pripadnika reda ravnokrilaca)[1] (Caelifera) su podred srednjih do velikih (najčešće duljine između 1 i 7,5 cm) kukaca karakterističnih po izrazito dugim i snažnim stražnjim nogama koje im omogućuju skakanje (po čemu su nazvani) na udaljenosti i 20 puta veće od njihove duljine .
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/31/Wanderheuschrecke-03.jpg/220px-Wanderheuschrecke-03.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/72/Psophus_stridulus.jpeg/220px-Psophus_stridulus.jpeg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e9/Acrididae_grasshopper-2.jpg/190px-Acrididae_grasshopper-2.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/10/Chorthippus_brunneus_LC0178.jpg/220px-Chorthippus_brunneus_LC0178.jpg)
Tijelo im je usko (bočno stisnuto), nitasta ticala kratka, oči velike. U ustima imaju dvije vilice prilagođene za kidanje i žvakanje. Leđna pločica prvog prsnog kolutića im je povećana i strši kao štit preko srednjeg dijela tijela. Prednja krila su uska i kruta, stražnja su šira i elastičnija. Lete najčešće samo na male udaljenosti i obično pritom proizvode štropotavi šum. Timpanalni organi (organi sluha) smješteni su u prvom kolutiću zatka. Skakavci proizvode čegrtanje stridulacijskim organima tako da povlače nazubljenu izbočinu stražnjih bedara preko izbočenih rebara prednjih krila. U nekih vrsta čegrtati mogu i ženke, samo tiše. Ženke su veće od mužjaka.Tjekom ljeta otpuštaju svoju ljusku i pripremaju se za daljnji rast.
Hrane se različitim dijelovima biljaka. Ako se jako razmnože mogu prouzročiti štetu.
Ženka kratkom leglicom polaže jaja u rupicu koju iskopa u zemlji. Jaja u zemlji prezimljuju, a razvijaju se tek kad zatopli. Izležene ličinke izlaze iz zemlje, i odmah nalikuju odraslima (samo što su sitne i nemaju krila). Hrane se biljem. Postupno (s oko 5 presvlačenja) se preobražavaju u odraslog skakavca.
Rašireni su po cijelom svijetu osim hladnih područja oko sjevernog i južnog pola. Najčešće nastanjuju polja i livade. Neke su vrste migratorne.
Postoji više od 11 000 vrsta. Najveća vrsta Tropidacris cristata ima tijelo dugo 12 cm, a promjer krila 23 cm. Najpoznatija porodica pravi skakavci (Acrididae) u Hrvatskoj je zastupljena sa 70 vrsta. Porodice Pyrgomprphoidae, Tridactylidae, Tetrigidae su zastupljene manjim brojem vrsta.[3]
- Ožanić, Stanko. Skakavci,[mrtav link] C. kr. Namjesništvo dalmatinsko, Nagragjena tiskarnica Vitaliani, Zadar, 1911.[4]
- ↑ Ravlić, Slaven (gl. ur.) Hrvatska enciklopedija, Pri – Sk, Leksikografski zavod Miroslav Krleža, Zagreb, 2007., ISBN 978-953-6036-39-4
- ↑ Nazor, Vladimir. Djela Vladimira Nazora, 11. knj., Hrvatski nakladni zavod, Zagreb, 1950., str. 273.
- ↑ Ivo Matoničkin, Ivan Habdija, Biserka Primc-Habdija, Beskralješnjaci : biologija viših avertebrata, Školska knjiga, Zagreb, 1999., ISBN 953-0-30824-8
- ↑ Ožanić, Stanko. Poljoprivreda Dalmacije u prošlosti : prilozi za povijest poljoprivrede Dalmacije; priredili: A. Tambača i D. Morović, Društvo agronoma NRH – Podružnica Split, Split, 1955., str. 71.
![]() | U Wikimedijinoj ostavi ima još materijala vezanih za: Šaške |
![]() | Wikivrste imaju podatke o: Caelifera |
![]() | Potražite izraz Skakavac u W(j)ečniku, slobodnom rječniku. |