Abhazija
Površina – Ukupno – % vode |
8,600 km² nebitno | ||||||
Stanovništvo - Ukupno (2000 proc.) - Gustoća |
250.000 29/km² | ||||||
Vremenska zona | UTC +3 | ||||||
| |||||||
Državna himna | Aiaaira Arhivirano 2008-06-01 na Wayback Machine-u | ||||||
Službeni jezici | abhaški, s ruskim u poluslužbenom statusu Arhivirano 2007-09-28 na Wayback Machine-u i širokoj upotrebi u vladinim i drugim institucijama | ||||||
Politički status | De facto nezavisna | ||||||
Glavni grad | Suhumi | ||||||
Koordinate glavnog grada | |||||||
Predsjednik | Sergej Bagapš | ||||||
Premijer | Aleksandar Ankvab | ||||||
Nezavisnost – proglašena – priznata |
Od Gruzije 23. 7. 1992. Rusija | ||||||
Valuta | Ruska rublja | ||||||
| |||||||
Službeni jezici | Abhaški i gruzijski | ||||||
Politički status | Autonomna republika Gruzije | ||||||
Položaj | Gornja Abhazija | ||||||
Glavni grad | Čhalta | ||||||
Predsjednik Kabineta ministara | Malhaz Akišbaia | ||||||
Predsjednik Vrhovnog vijeća |
Temur Mžavia | ||||||
Nezavisnost (unutar Gruzije) – proglašena – priznata| Od Sovjestkog Saveza 9. 4. 1991. 25. 12. 1991. | |||||||
Valuta | Gruzijski lari |
Abhazija (abhaski Аҧсны [apʰsˈnɨ], gruzijski აფხაზეთი [ɑpʰxɑzɛtʰi], ruski Абхазия [ɐpˈxazʲɪjə]), djelomično priznata država na istočnoj obali Crnog mora, koja se graniči s Ruskom federacijom na sjeveru i Gruzijom na jugoistoku. Abhašku nezavisnost su priznale Rusija, Nikaragva, Venecuela, Nauru, Vanuatu i Tuvalu.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0f/Abkhazia02.png/250px-Abkhazia02.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/96/Ridge_view_from_pitsunda_cape.jpg/200px-Ridge_view_from_pitsunda_cape.jpg)
Snažni secesionistički pokret abhaške manjine u regiji je doveo do jednostranog proglašenja nezavisnosti od Gruzije godine 1992. i gruzijsko-abhaškog rata koji se vodio od 1992. do 1993. i rezultirao gruzijskim vojničkim porazom te masovnim egzodusom gruzijskog stanovništva iz Abhazije. Usprkos dogovora o prekidu vatre iz 1994. godine i mirovnom operacijom koju nadgledaju UN i ZND, sukob nije okončan. Do 2008. je oblast bila podijeljena između dviju suparničkih vlasti - 83 posto teritorije kontrolira pro-ruska separatistička vlada u Suhumiju, a 17 posto predstavnici de jure vlade Abhazije, jedine međunarodno priznate zakonite vlasti Abhazije, lociranoj u dolini Kodori, dijelu Gornje Abhazije pod gruzijskom kontrolom. U augustu 2008. za vrijeme rata u Južnoj Osetiji, abhaške snage su uz rusku pomoć zauzele Dolinu Kodori. 26. 8. 2008. Rusija je priznala nezavisnost, navodeći da je "nemoguće da Gruzijci, Oseti i Abhazi" ubuduće žive u istoj državi. Osim Rusije je to 2. 9. 2008. učinila i Nikaragva.[1]
Istorija
urediPrvi put Abhaska SSR dolazi u sastav Gruzijske SSR 1931. godine. Počinje naseljavanje Abhazije gruzijskim stanovništvom, a od 1937. do 1944. je teško razdoblje Berijine strahovlade, kada se ukida abhaski jezik i zatvaraju abhaske škole. U vremenu posle 2. svetskog rata nastavlja se slična politika, da bi 1989. godine Abhazija proglasila nezavisnost od Gruzije. Te godine nezavisnost proglašavaju i Adžara i Južna Osetija.
Gruzija i Abhazija ratovale su 1992-1993. godine, a manji sukob dogodio se i 1998. godine. Abhaski narod i vlast smatraju to svojim pobedama jer su de fakto odbranili teritoriju svoje, tada nepriznate, države.
Geografija
urediKavkaz na sjeveru i sjeveroistoku zemlje dijeli Abhaziju od Rusije. Na istoku i jugoistoku Abhazija se graniči sa gruzijskom regijom Samegrelo-Zemo Svaneti a na jugu i jugozapadu izlazi na Crno more.
Abhazija je izrazito planinska zemlja a klima pogoduje proizvodnji duvana, čaja, vina i raznog voća. Kroz zemlju protiče nekoliko rijeka od kojih su najveće: Kodori, Bzyb, Ghalidzga, Gumista, Psou i Inguri. Rijeka Psou odvaja Abhaziju od Rusije a Inguri čini granicu sa Gruzijom.
Administrativna podela
urediAbhazija je podeljena na 6 regija i glavni grad Suhumi. Regije su:
Gradovi
urediReference
urediVanjske veze
uredi- President of the Republic of Abkhazia. Official site Arhivirano 2006-11-07 na Wayback Machine-u
- BBC Regions and territories: Abkhazia
- Abkhazia profile page at Unrepresented Nations and Peoples Organisation Arhivirano 2006-10-05 na Wayback Machine-u
- Publication of the United States Institute of Peace: Sovereignty after Empire Self-Determination Movements in the Former Soviet Union Arhivirano 2008-12-01 na Wayback Machine-u
- The Autonomous Republic of Abkhazeti - from Georgian National Parliamentary Library
- Former Soviet war zones | The hazards of a long, hard freeze, The Economist, 19 August, 2004
- Sun and Surf, but Also Lines in the ‘Russian’ Sand, The New York Times, August 20, 2006
- Site devoted to Abkhazia Arhivirano 2016-03-05 na Wayback Machine-u
- (ka)(ru) Government of Autonomous Republic of Abkhazia in Kodori
- (ru) Abkhazia.com
- (ru) State Information Agency of the Abkhaz Republic Arhivirano 2010-06-29 na Wayback Machine-u
- (ru) www.abkhazeti.ru Official web of IDPs from Abkhazia and IAG Aphkhazeti
- Abkhazia.org
- (ru) www.apsny.ru
- (ru) www.abkhaziya.info Arhivirano 2006-08-21 na Wayback Machine-u
- Abkhazian language
- Special Abkhazia on Caucaz.com, Weekly Online about South Caucasus
- Abkhazia Provisional Paper Money Arhivirano 2008-10-02 na Wayback Machine-u