Fânațele Bârca
Fânațele Bârca
| ||
Localizarea sitului pe harta țării | ||
Poziția | ![]() ![]() | |
---|---|---|
Cel mai apropiat oraș | Iași | |
Coordonate | 47°04′50″N 27°29′25″E / 47.08056°N 27.49028°E[1] | |
Suprafață | 144 ha | |
Bioregiune | Continentală | |
Înființare | 2007 | |
Cod Natura 2000 | ROSCI0077 | |
Modifică date / text ![]() |
Fânațele Bârca alcătuiesc o arie protejată situată în nord-estul României, pe teritoriul administrativ al județului Iași[2]; desemnată sit de importanță comunitară (SCI) în scopul protejării biodiversității și menținerii într-o stare de conservare favorabilă a florei spontane și faunei sălbatice, precum și a habitatelor naturale de interes comunitar aflate în arealul zonei protejate.
Localizare
[modificare | modificare sursă]Aria naturală se află în partea central-sudică a județului Iași[3] pe teritoriul estic al satului Vocotești și cel nordic al localității Mânjești, în apropierea drumului județean DJ248, care leagă satul Ciurea de Curături[4].
Descriere
[modificare | modificare sursă]Zona a fost declarată sit de importanță comunitară prin Ordinul Ministerului Mediului și Dezvoltării Durabile Nr.1964 din 13 decembrie 2007 (privind instituirea regimului de arie naturală protejată a siturilor de importanță comunitară, ca parte integrantă a rețelei ecologice europene Natura 2000 în România)[5] și se întinde pe o suprafață de 144 hectare[6].
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4f/Geitabjalla_-_Pulsatilla_grandis_-_botanischer_Garten_Wien_2.jpg/290px-Geitabjalla_-_Pulsatilla_grandis_-_botanischer_Garten_Wien_2.jpg)
Situl reprezintă o zonă (încadrată în bioregiune continentală) de fâneță (stepe, lacuri, pajiști, tufărișuri) ce adăpostește floră și faună diversă și conservă habitate naturale de tip: Lacuri eutrofe naturale cu vegetație tip Magnopotamion sau Hydrocharition, Comunități de lizieră cu ierburi înalte higrofile de la nivelul câmpiilor, până la cel montan și alpin, Stepe ponto-sarmatice și Tufărișuri de foioase ponto-sarmatice[7].
Printre speciile faunistice și floristice aflate la baza desemnării sitului se află mamifere (popândău, un rozător din specia Spermophilus citellus, specie considerată vulnerabilă și aflată pe lista roșie a IUCN[8]), insecte (fluture din specia Arytrura musculus) și plante din flora spontană: sisinei (Pulsatilla grandis)[9] și stânjenei (Iris aphylla ssp. hungarica)[10].
Monumente și atracții turistice
[modificare | modificare sursă]În vecinătatea sitului se află numeroase obiective de interes istoric, cultural și turistic; astfel:
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/83/Turnul_clopotni%C5%A3%C4%83_al_M%C4%83n%C4%83stirii_Hlincea1.jpg/290px-Turnul_clopotni%C5%A3%C4%83_al_M%C4%83n%C4%83stirii_Hlincea1.jpg)
- Mănăstirea Hlincea, este o mănăstire de călugări din secolul XVI, monument istoric clasificat prin codul IS-II-a-A-04180, amplasată într-un cadru pitoresc aflat la poalele dealului Cetățuia de la ieșirea din municipiul Iași.
- Biserica "Sf. Gheorghe" din Hlincea, construcție 1587, monument istoric.
- Biserica "Sf. Nicolae" din satul Picioru Lupului, construcție 1845, monument istoric.
- Moara „Hanul Șanta” din satul Curături, construcție secolul al XI-lea, monument istoric.
- Fabrica de cărămizi din Ciurea, construcție 1891, monument istoric.
- Situl arheologic "La Căprărie" de la Dumbrava (sec. I-II p. Chr., Latène, Eneolitic final, cultura Horodiștea-Erbiceni).
- Situl arheologic "Botul Cihanului" de la Ciurea (sec. XVII - XVIII, Epoca medievală, sec. X - XI, Epoca medieval timpurie, sec. VI - VIII, Epoca migrațiilor, sec. III-I a. Chr.).
- Situl arheologic "Zâne" de la Lunca Cetățuii (sec. XVII - XVIII, Epoca medievală, sec. VIII - IX, Epoca medieval timpurie, sec. IV p.Chr, Epoca daco-romană, Latène, cultura geto- dacică, Hallstatt timpuriu, Eneolitic, cultura Cucuteni, faza B, Eneolitic, cultura Cucuteni, faza A, Neolitic târziu, cultura ceramicii liniare).
- Situl arheologic "Dealul Bățului" de la Mogoșești (sec. XVII - XVIII, Epoca medievală, sec. XIII, Epoca medieval timpurie, sec. X - XI, Epoca medieval timpurie, sec. V - VII p. Chr., Epoca migrațiilor, sec. IV p.Chr, Epoca daco-romană, Hallstatt mijlociu și final, Latène, cultura geto- dacică, Eneolitic final, cultura Horodiștea-Erbiceni).
Vezi și
[modificare | modificare sursă]Legături externe
[modificare | modificare sursă]Reportaj
- Un avocat ieșean, acuzat ca a distrus o rezervație naturală, bzi.ro (Bună Ziua Iași - Autor: Raluca Zamisnicu)
Note
[modificare | modificare sursă]- ^ Natura 2000 - Fânațele Bârca (coordonate); accesat la 11 octombrie 2013
- ^ Eunis.eea.europa.eu - Fânațele Bârca (geolocalizare)[nefuncțională]; accesat la 11 octombrie 2013
- ^ Lista siturilor de importanță comunitară (suprafețe și unități administrativ-teritoriale în care este localizat situl) Arhivat în , la Wayback Machine.; accesat la 11 octombrie 2013
- ^ Protectedplanet.net - Fânațele Bârca Sit de importanță comunitară; accesat la 11 octombrie 2013
- ^ Ordinul Ministerului Mediului și Dezvoltării Durabile Nr.1964 din 13 decembrie 2007, publicat în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 98 și 98 bis din 7 februarie 2008 Arhivat în , la Wayback Machine., accesat la 11 octombrie 2013
- ^ Agenția pentru Protecția Mediului Iași - Fânațele Bârca - Sit de Importanță Comunitară Arhivat în , la Wayback Machine.; accesat la 11 octombrie 2013
- ^ Agenția Națională pentru Protecția Mediului - Biodiveristatea în România - Situri de importanță comunitară Arhivat în , la Wayback Machine.; accesat la 11 octombrie 2013
- ^ Iucnredlist.org - The IUCN Red List of Threatened Species - Spermophilus citellus; accesat la 11 octombrie 2013
- ^ Specia floristică Pulsatilla grandis este cunoscută și sub denumirea populară de dediței
- ^ Sit Natura 2000 - Fânațele Bârca (flora și fauna)[nefuncțională]; accesat la 11 octombrie 2013