Bangkok
Deși acest articol conține o listă de referințe bibliografice, sursele sale rămân neclare deoarece îi lipsesc notele de subsol. Puteți ajuta introducând citări mai precise ale surselor. |
Bangkok | |||
กรุงเทพมหานคร Krung Thep Maha Nakhon | |||
— Capitala Thailandei — | |||
![]() În sens orar: Si Lom–Sathon business district, Wat Arun, Giant Swing, Victory Monument, and Wat Phra Kaeo | |||
| |||
Poreclă: Orașul Îngerilor | |||
Bangkok (Thailanda) Poziția geografică în Thailanda | |||
Coordonate: 13°45′N 100°28′E / 13.750°N 100.467°E | |||
---|---|---|---|
Țară | ![]() | ||
Regiune | Thailanda Centrală | ||
Atestat | sec. XV | ||
Fondator | Regele Rama I | ||
Guvernare | |||
- Guvernator | Chadchart Sittipunt[*] (PD, ) | ||
Suprafață[2] | |||
- Total | 1.568,737 km² | ||
Altitudine | 2 m.d.m. | ||
Populație (2010)[1] | |||
- Capitala Thailandei | 8.305.218 locuitori | ||
- Metropolitană | 14.565.547 locuitori | ||
Fus orar | ICT (+7) | ||
Cod poștal | 10### | ||
Prefix telefonic | 02 | ||
Localități înfrățite | |||
- 29 orașe înfrățite | listă | ||
Prezență online | |||
www.bangkok.go.th GeoNames ![]() OpenStreetMap relation ![]() | |||
![]() | |||
Modifică date / text ![]() |
Bangkok (กรุงเทพฯ, กรุงเทพมหานคร sau Krung Thep în thailandeză) este capitala și cel mai mare oraș al Thailandei. Conform recensământului din 2010, populația sa este de 8.305.218 de locuitori,[1] dar conform estimării din 2020, populația sa este de 10.539.000 de locuitori.[4] Orașul este printre cele mai populare destinații de turism din lume, stațiune balneoclimaterică cu ieșire la Golful Thailandei, și în ultimii ani a devenit un centru economic și social care să rivalizeze cu Hong Kong și Singapore.
Bangkok își are rădăcinile într-un mic post comercial din timpul Regatului Ayutthaya în secolul al XV-lea, care în cele din urmă a crescut și a devenit locul a două capitale, Thonburi în 1768 și Rattanakosin în 1782. Bangkok a fost în centrul modernizării Siamului, mai târziu, redenumită Thailanda, la sfârșitul secolului al XIX-lea, deoarece țara se confrunta cu presiunile din partea Occidentului. Orașul a fost în centrul luptelor politice ale Thailandei de-a lungul secolului al XX-lea, deoarece țara a abolit monarhia absolută, a adoptat o guvernare constituțională și a suferit numeroase lovituri de stat și mai multe revolte. Orașul, încorporat ca zonă administrativă specială sub Administrația Metropolitană Bangkok în 1972, a crescut rapid în anii 1960 până în anii 1980 și acum exercită un impact semnificativ asupra politicii, economiei, educației, mass-media și societății moderne din Thailanda.
Boom-ul investițiilor asiatice din anii 1980 și 1990 a determinat multe corporații multinaționale să își instaleze sediul regional în Bangkok. Orașul este acum o forță regională în finanțe și afaceri. Este un centru internațional pentru transport și îngrijire medicală și a apărut ca un centru pentru arte, modă și divertisment. Orașul este cunoscut pentru viața de stradă și reperele culturale, precum și pentru cartierele sale roșii. Marele Palat și templele budiste, inclusiv Wat Arun și Wat Pho, stau în contrast cu alte atracții turistice, cum ar fi scenele cu viața de noapte din Khaosan Road și Patpong. Bangkok se numără printre destinațiile turistice de top din lume și a fost numit în mod constant cel mai vizitat oraș din lume în mai multe clasamente internaționale.
Creșterea rapidă a Bangkokului, cuplată cu puțină planificare urbană a dus la un peisaj urban accidentat și o infrastructură inadecvată. În ciuda unei rețele extinse de autostrăzi, o rețea de drumuri inadecvată și utilizarea substanțială a mașinilor private au dus la congestionarea traficului cronic și paralizant, care a provocat o poluare severă a aerului în anii 1990. De atunci, orașul a apelat la transportul public în încercarea de a rezolva problema, exploatând cinci linii de tranzit rapid și construind alte mijloace de transport public, dar congestia rămâne o problemă predominantă. Orașul se confruntă cu amenințări de mediu pe termen lung, cum ar fi creșterea nivelului mării din cauza schimbărilor climatice.
Nume
[modificare | modificare sursă]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/Bangkok%2C_Thailand.jpg/310px-Bangkok%2C_Thailand.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f1/Bangkok_skyline%2C_BTS_Skytrain%2C_Bangkok%2C_Thailand.jpg/220px-Bangkok_skyline%2C_BTS_Skytrain%2C_Bangkok%2C_Thailand.jpg)
Deși cunoscut pe scurt ca Krung Thep în thailandeză, orașul are printre cele mai lungi nume din lume pentru o localitate:
- กรุงเทพมหานคร อมรรัตนโกสินทร์ มหินทรายุธยามหาดิลก ภพนพรัตน์ ราชธานีบุรีรมย์ อุดมราชนิเวศน์ มหาสถาน อมรพิมาน อวตารสถิต สักกะทัตติยะ วิษณุกรรมประสิทธิ์
- Krung Thep Mahanakhon Amon Rattanakosin Mahinthara Ayuthaya Mahadilok Phop Noppharat Ratchathani Burirom Udomratchaniwet Mahasathan Amon Piman Awatan Sathit Sakkathattiya Witsanukam Prasit.
Clima
[modificare | modificare sursă]Date climatice pentru Bangkok Metropolis | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Luna | Ian | Feb | Mar | Apr | Mai | Iun | Iul | Aug | Sep | Oct | Nov | Dec | Anual |
Maxima medie °C (°F) | 32.5 (90,5) |
33.3 (91,9) |
34.3 (93,7) |
35.4 (95,7) |
34.4 (93,9) |
33.6 (92,5) |
33.2 (91,8) |
32.9 (91,2) |
32.8 (91) |
32.6 (90,7) |
32.4 (90,3) |
31.7 (89,1) |
33,3 (91,9) |
Media zilnică °C (°F) | 27.6 (81,7) |
28.9 (84) |
30.1 (86,2) |
31.2 (88,2) |
30.5 (86,9) |
29.9 (85,8) |
29.5 (85,1) |
29.2 (84,6) |
28.9 (84) |
28.7 (83,7) |
28.1 (82,6) |
26.9 (80,4) |
29,13 (84,43) |
Minima medie °C (°F) | 22.6 (72,7) |
24.4 (75,9) |
25.9 (78,6) |
26.9 (80,4) |
26.3 (79,3) |
26.1 (79) |
25.7 (78,3) |
25.5 (77,9) |
25.0 (77) |
24.8 (76,6) |
23.9 (75) |
22.0 (71,6) |
24,9 (76,8) |
Minima istorică °C (°F) | 9.9 (49,8) |
14.0 (57,2) |
15.7 (60,3) |
20.0 (68) |
21.1 (70) |
21.1 (70) |
21.8 (71,2) |
21.8 (71,2) |
21.1 (70) |
18.3 (64,9) |
15.0 (59) |
10.5 (50,9) |
9,9 (49,8) |
Precipitații mm (inches) | 13.3 (0.524) |
20.0 (0.787) |
42.1 (1.657) |
91.4 (3.598) |
247.7 (9.752) |
157.1 (6.185) |
175.1 (6.894) |
219.3 (8.634) |
334.3 (13.161) |
292.1 (11.5) |
49.5 (1.949) |
6.3 (0.248) |
1.648,2 (64,89) |
Umiditate [%] | 68 | 72 | 72 | 72 | 75 | 74 | 75 | 76 | 79 | 78 | 70 | 66 | 73 |
Nr. mediu de zile ploioase (≥ 1 mm) | 1 | 3 | 3 | 6 | 16 | 16 | 18 | 20 | 21 | 17 | 6 | 1 | 128 |
Ore însorite | 272.8 | 251.4 | 269.7 | 258.0 | 217.0 | 177.0 | 170.5 | 161.2 | 156.0 | 198.4 | 234.0 | 263.5 | 2.629,5 |
Sursa nr. 1: High/low temps, humidity (1981–2010): RID;[5] Rainy days (1961–1990): TMD[6] Rainfall (1981-2010): RID[7] | |||||||||||||
Sursa nr. 2: Pogodaiklimat.ru(High/Low Record)[8] Sunshine hours: NOAA[9][10][11] |
Personalități născute aici
[modificare | modificare sursă]- Sulak Sivaraksa (n. 1933), profesor, activist budist;
- Mantak Chia (n. 1944), scriitor, maestru taoist;
- Beatrice Heuser (n. 1961), specialistă în politologie, istorie;
- Mai Charoenpura (n. 1969), actriță.
Referințe
[modificare | modificare sursă]- ^ a b „Table 1 Population by sex, household by type of household, changwat and area” (PDF). The 2010 Population and Housing Census: Whole Kingdom. popcensus.nso.go.th. National Statistical Office. . p. 32. Arhivat din original (PDF) la . Accesat în .
- ^ Thavisin et al. (eds) 2006, p. 24. Reproduced in „Geography of Bangkok”. BMA website. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Eroare la citare: Etichetă
<ref>
invalidă; niciun text nu a fost furnizat pentru referințele numiteSinsakul
- ^ „Thailand”. The World Factbook. CIA. Accesat în .
- ^ „ปริมาณการใช้น้ำของพืชอ้างอิงโดยวิธีของ Penman Monteith (Reference Crop Evapotranspiration by Penman Monteith)” (PDF). Office of Water Management and Hydrology, Royal Irrigation Department. Accesat în .
- ^ „30 year Average (1961-1990) - BANGKOK METROPOLIS”. Thai Meteorological Department. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „แผนการบริหารจัดการน้ำและการเพาะปลูกพืชฤดูแล้งในเขตชลประทาน ปี 2556/2557” (PDF). Accesat în .
- ^ „Climate of Bangkok” (în Russian). Weather and Climate (Погода и климат). Accesat în .
- ^ „Climate Normals for Bangkok”. National Oceanic and Atmospheric Administration. Accesat în .
- ^ Thai Meteorological Department. „Extreme minimum temperature during winter season in Thailand 60-year period (1951–2010)” (PDF). TMD website. Arhivat din original (PDF) la . Accesat în .
- ^ Thai Meteorological Department. „Extreme Maximum Temperature during Summer in Thailand 58 years period: 1951–2008” (PDF). TMD website. Arhivat din original (PDF) la . Accesat în .
Bibliografie
[modificare | modificare sursă]- Baker, Chris; Phongpaichit, Pasuk (). A History of Thailand. Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-01647-6.
- Crawfurd, John (). Journal of an embassy from the governor-general of India to the courts of Siam and Cochin China; exhibiting a view of the actual state of those kingdoms. 2. London: H. Colburn and R. Bentley.
- Hamilton, Annette (). „Wonderful, Terrible: Everyday Life in Bangkok”. În Bridge, Gary; Vatson, Sophie. A Companion to the City. Blackwell Publishing. pp. 460–471. ISBN 0-631-23578-7.
- Krongkaew, Medhi (). „The changing urban system in a fast-growing city and economy: The case of Bangkok and Thailand”. În Lo, Fu-chen; Yeung, Yue-man. Emerging World Cities in Pacific Asia. United Nations University Press. pp. 286–334. ISBN 92-808-0907-5.
- Moreno, Eduardo López; Oyeyinka, Oyebanji; Mboup, Gora (). State of the World's Cities 2010/2011 – Cities for All: Bridging the Urban Divide. State of the World's Cities. London, Sterling, VA: Earthscan. ISBN 978-1-84971-176-0. Arhivat din original (PDF) la . Accesat în .
- Naudin, Thierry, ed. (). The State of Asian Cities 2010/11 (PDF). United Nations Human Settlements Programme. ISBN 978-92-1-132274-3. Arhivat din original (PDF) la . Accesat în .
- Office of the National Economic and Social Development Board (NESDB) (august 2012). Gross Regional and Provincial Product chain volume measures 1995–2010 edition (ZIP/PDF). Office of the National Economic and Social Development Board. Accesat în .
- Thavisin, Nathanon; Semson, Pongsak; Padhanarath, Kriengpol, ed. (). Your Key to Bangkok. Bangkok: International Affairs Division, Bangkok Metropolitan Administration. ISBN 974-9565-72-X. Arhivat din original la . Accesat în .
- Traffic and Transportation Department (). สถิติจราจร ปี 2553 (Traffic statistics, 2010) (PDF). Traffic and Transportation Department, Bangkok Metropolitan Administration.[nefuncțională]
- Wongthes, Sujit (). กรุงเทพฯ มาจากไหน? [Bangkok: A Historical Background] (în Thai). Bangkok: Dream Catcher. ISBN 9786167686004.
- Yeandle, Mark (martie 2012). The Global Financial Centres Index 11 (PDF). Long Finance. ISBN 978-0-9546207-7-6. Arhivat din original (PDF) la . Accesat în .
Legături externe
[modificare | modificare sursă]Puteți găsi mai multe informații despre Bangkok prin căutarea în proiectele similare ale Wikipediei, grupate sub denumirea generică de „proiecte surori”: | |
![]() |
Definiții și traduceri în Wikționar |
![]() |
Imagini și media la Commons |
![]() |
Citate la Wikicitat |
![]() |
Texte sursă la Wikisursă |
![]() |
Manuale la Wikimanuale |
![]() |
Ghiduri turistice la Wikivoyage |
![]() |
Resurse de studiu la Wikiversitate |
- Bangkok Metropolitan Administration Arhivat în , la Wayback Machine.
- BangkokTourist – Official travel guide from Bangkok Tourism Division Arhivat în , la Wayback Machine.
Cele mai mari orașe din Asia de Sud-Est PSA Census August 2015 | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Loc | Numele orașului | Țara| | Pop. | Loc | Numele orașului | Țara| | Pop. | ||
1 | Jakarta | Indonezia | 10.135.030 | 11 | Medan, Indonezia | Indonezia | 2.185.789 | ![]() Ho Și Min (oraș) | |
2 | Bangkok | Tailanda | 8.305.218 | 12 | Tangerang | Indonezia | 2.001.925 | ||
3 | Ho Și Min (oraș) | Vietnam | 7.981.411 | 13 | Haiphong | Vietnam | 1.946.000 | ||
4 | Hanoi | Vietnam | 7.067.000 | 14 | Depok | Indonezia | 1.869.681 | ||
5 | Singapore | Singapore | 5.399.000 | 15 | Manila | Filipine | 1.780.148 | ||
6 | Yangon | Myanmar | 5.451.439 | 16 | Davao City | Filipine | 1.632.991 | ||
7 | Surabaya | Indonezia | 3.457.409 | 17 | Caloocan | Filipine | 1.583.978 | ||
8 | Quezon City | Filipine | 2.93.116 | 18 | Semarang | Indonezia | 1.575.058 | ||
9 | Bandung | Indonezia | 2.575.478 | 19 | Palembang | Indonezia | 1.561.959 | ||
10 | Bekasi | Indonezia | 2.510.951 | 20 | Kuala Lumpur | Malaezia | 1.475.337 |
![]() |
Provincia Nonthaburi | Provincia Pathum Thani | ![]() | |
Provincia Nakhon Pathom | ![]() |
Provincia Chachoengsao | ||
![]() ![]() | ||||
![]() | ||||
Provincia Samut Sakhon | Bay of Bangkok | Provincia Samut Prakan |
|
|