Richard Scholz
Richard Scholz | |||
---|---|---|---|
Født | 29. des. 1860[1][2][3]![]() Hannover[4] | ||
Død | 1939[1]![]() | ||
Beskjeftigelse | Kunstmaler ![]() | ||
Ektefelle | Agnes Charlotte Gude (1903–1929) (avslutningsårsak: ektefelles død)[5] | ||
Barn | Betsy Louise Gude Scholz Agnus | ||
Nasjonalitet | Det tyske keiserrike | ||
Medlem av | Corps Saxonia Karlsruhe | ||
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bb/Glaspalast_M%C3%BCnchen_1890_172.jpg/250px-Glaspalast_M%C3%BCnchen_1890_172.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/Glaspalast_M%C3%BCnchen_1898_057.jpg/250px-Glaspalast_M%C3%BCnchen_1898_057.jpg)
Christian Wilhelm Ernst Richard Scholz (født 29. desember 1860 i Hannover, død i 1939) var en tysk billedkunstner.
Familie
[rediger | rediger kilde]Han var sønn av teaterdirektøren, kapellmesteren, dirigenten og komponisten Bernhard Scholz og Marie Luise Seyler.[6][7]
Han giftet seg med norske Agnes Charlotte Gude, som var datter av kunstnerkollegaen Hans Gude. Scholz hadde i lang tid delt husvære med Agnes' bror Nils Gude i Berlin.[8] Sammen fikk ekteparet datteren Betsy Louise Gude Scholz Agnus (1887–1979), som også ble billedkunstner.[9]
Kunstnerisk virke
[rediger | rediger kilde]Fra 1877 til 1880 studerte han ved Kunsthochschule Karlsruhe der han hadde Ernst Hildebrand som lærer.[10] Hans kunstneriske stil var påvirket av uttrykket til maleren Karl Gussow, som han ble kjent med da han i 1880 fulgte sin lærer Ernst Hildebrand til Kunstakademie Berlin.[11]
I 1894 flyttet han til Dresden, i 1898 til München[12], i 1909 til Gaschurn i delstaten Vorarlberg)[13] og så tilbake til München som professor og kunstmaler.
I tillegg til å virke som kunstmaler illustrerte han en serie barnebøker, der nummer 5 i rekken bar tittelen Hänsel und Gretel (Hans og Grete).[14][15] for forlaget Josef Scholz i Mainz.[16] Dette forlaget var stiftet av Richard Scholz' farfar.
På den årlige utstillingen i utstillingsbygget Glaspalast i München stilte han i 1890 ut verkene Treiber auf der Spur og Damen-Bildnis, og i 1898 stilte han samme sted ut de tre verkene Mittagsonne auf der Malser Heide, Spätnachmittag (Nähe des Haidersees) og Partie aus Trafoi.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ a b Gemeinsame Normdatei, GND-ID 11691176X, besøkt 17. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ RKDartists, RKD kunstner-ID 231061, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Benezit Dictionary of Artists, Benezit-ID B00164643, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Gemeinsame Normdatei, besøkt 15. mars 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ nkl.snl.no, besøkt 29. april 2019[Hentet fra Wikidata]
- ^ Mal:LAGIS
- ^ Mitteilungen, Band 26, Deutscher Alpenverein, 1900, S. 129 [1]
- ^ Der Bär von Berlin: Jahrbuch des Vereins für die Geschichte Berlins, Bände 40-43, Verein für die Geschichte Berlins., 1991, S. 119 [2]
- ^ Sørensen, Bodil (20. februar 2017). «Betsy Agnus». Norsk kunstnerleksikon (norsk). Besøkt 14. september 2017.
- ^ Johann Peter Blank (Hrsg.): Große Corpsliste der Saxonia Karlsruhe, Karlsruhe, 1973
- ^ Gustav Ebe: Der deutsche Cicerone: Malerei deutsche Schulen, O. Spamer, 1898, S. 458 [3]
- ^ Hans Ries: Illustration und Illustratoren des Kinder- und Jugendbuchs im deutschsprachigen Raum 1871–1914, Osnabrück: H. Th. Wenner 1992, S. 864
- ^ Josef Zurkirchen, Heimatbuch Gaschurn – Partenen., Gaschurn 1985, S. 99
- ^ Goethezeitportal von Prof. Dr. Georg Jäger
- ^ Regina Freyberger: Märchenbilder--Bildermärchen: Illustrationen zu Grimms Märchen, 1819–1945 : über einen vergessenen Bereich deutscher Kunst, Athena, 2009, S. 650 [4]
- ^ Heike Kornfeld: Die Entwicklung des Druckgewerbes in Mainz: vom Beginn des 19. Jahrhunderts bis zum Ausbruch des Ersten Weltkrieges (1816–1914), Stadtarchiv Mainz, 1999, S. 148 [5]