Dansk alen
Kildeløs: Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. (10. okt. 2015) |
Dansk alen er en fellesbetegnelse som omfatter lybsk alen (herunder også jysk og fynsk alen) og sjællandsk alen. Uansett hvilket alen som ble benyttet utgjorde det alltid 1/3 favn eller 2 fot, subsidiert 24 tommer.
Danmark tilsluttet seg meterkonvensjonen av 20. mai 1875 ved lov av 6. august samme år, men loven om innføring av metersystemet som dansk mål kom først i 1907. Det vil si at i 1875 ble altså kun fotens lengde satt i relasjon til meter ved lov. Den utgjorde da 31,38535 cm og påvirket dermed også alen og tommer.
Lybsk, jysk og fynsk alen
[rediger | rediger kilde]Lybsk alen (også kalt jysk alen og fynsk alen, opprinnelig Lübecker elle) utgjorde ca. 57,505 cm i perioden ca. 1500–1700 og var i bruk over store deler av spesielt Jylland. I Sønderjylland og Sydslesvig (nå del av Tyskland) ble det kalt lybsk alen. I resten av Jylland gjerne jysk alen, og på øya Fyn helst fynsk alen. Som andre alen kan disse ha variert fra tid til tid og sted til sted. Alle tre tilsvarte 2 lybske fot. I forbindelse med at metersystemet ble innført i Danmark ble verdien av et lybsk alen satt til 57,52 cm.
Sjællandsk alen
[rediger | rediger kilde]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/Sorum_kirke_alenstav.jpg/150px-Sorum_kirke_alenstav.jpg)
Sjællandsk alen utgjorde ca. 63,256 cm i middelalderen og fram til 1. mai 1683, da et nytt mål- og vektsystem ble innført i Danmark – det såkalte fotsystemet. Fram til da hadde alensystemet rådet. Alt i 1541 hadde imidlertid kongen bestemt at sjællansk alen skulle gjøres gjeldende i hele Danmark-Norge og fra 1615 var dette det eneste lovlige alnet ved kjøp og salg. Det forhindret imidlertid ikke at folk brukte andre alen lokalt, så man kan slutte at alnet også har variert mye i Danmark.
Det nye mål- og vektsystemet ble tilrettelagt av den danske astronomen Ole Christensen Rømer (1644–1710) og var fundamentert på rhinsk fot (31,402 cm), slik at sjællansk alen fra 1683 ble lik 2 rhinske fot eller 62,804 cm. Imidlertid viste det seg snart at Rømes definisjon av den rhinske foten var bygget på en feilanalyse. Den ble derfor fra og med 10. januar 1698 omdefinert som 31,38535 cm, og herunder ble sjællandsk alen også justert til 62,7707. Denne lengden holdt seg slik til i 1820, da foten med forordning ble satt til 31,375 cm og alnet derav ble 62,75 cm (som i Norge). Imidlertid blir denne forordningen opphevet i 1835 og foten satt til 31,385 cm, slik at alnet fra da av utgjorde 62,77 cm. Denne holdt seg slik til danskene gikk over til metersystemet i 1907.
På Vestsjælland fantes også et lokalt kortere alen, kalt Skælskøralen, som skal ha vært omkring 56,5 cm langt. Det er imidlertid uvisst i hvilken grad dette var i bruk utenfor Skælskør på Sjælland.
Tabell over gamle norske enheter for lengde
[rediger | rediger kilde]Forholdet mellom enhetene (fra 1541) | Omregning til SI-systemet - fra år | ||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
navn | tegn B | favn | alen | fot | kvart | tomme | linje | skruppel | 1274 C | 1274 D | 1541 E | 1683 F | 1824 G | 1875 H | 1959 J |
1 favn | 1 A | 3 | 6 | 12 | 72 | 864 | 10368 | 1,422 m | 1,659 m | 1,8978 m | 1,8882 m | 1,8825 m | 1,8822 m | 1,8288 m | |
1 alen | 1⁄3 | 1 | 2 | 4 | 24 | 288 | 3456 | 47,400 cm | 55,300 cm | 63,260 cm | 62,940 cm | 62,750 cm | 62,740 cm | 60,960 cm | |
1 fot | I | 1⁄6 | 1⁄2 | 1 | 2 | 12 | 144 | 1728 | - | - | 31,630 cm | 31,470 cm | 31,375 cm | 31,370 cm | 30,480 cm |
1 kvart | 1⁄12 | 1⁄4 | 1⁄2 | 1 | 6 | 72 | 864 | 11,850 cm | 13,825 cm | 15,815 cm | 15,735 cm | 15,688 cm | 15,685 cm | 15,240 cm | |
1 tomme | II | 1⁄72 | 1⁄24 | 1⁄12 | 1⁄6 | 1 | 12 | 144 | 2,633 cm | 2,633 cm | 2,636 cm | 2,623 cm | 2,615 cm | 2,614 cm | 2,540 cm |
1 linje | III | 1⁄864 | 1⁄288 | 1⁄144 | 1⁄72 | 1⁄12 | 1 | 12 | 2,194 mm | 2,194 mm | 2,197 mm | 2,185 mm | 2,179 mm | 2,178 mm | 2,117 mmL |
1 skruppel | IIII | 1⁄10368 | 1⁄3456 | 1⁄1728 | 1⁄864 | 1⁄144 | 1⁄12 | 1 | 0,183 mm | 0,183 mm | 0,183 mm | 0,182 mm | 0,182 mm | 0,182 mm | 0,176 mmL |
A Grønn bakgrunnsfarge angir eksakte verdier. B Skrives: 5I 11II 7III 10IIII uttales: fem fot, elleve tommer, sju linjer og ti skrupler = 181,998 cm (int. tomme). C Magnus Lagabøtes landslov definerte en Ckort alen og en Dlang alen. Avsatte man den kortesteC tommelalen (=18II) på en stokk (stikke), trengte stikka et håndtak, som naturlig ble en håndsbredd (= 3II). Den lengsteD, stikke, bla da 21II (også kalt båtalen). ESjællandsk alen blir tatt i bruk. FOle Rømers system innført ved lov. GI forbindelse med løsrivingen fra Danmark ble Ole Rømers system opprettholdt, men måleenhetene ble revidert i lov av 28. juli 1824. HNorge innfører SI-systemet. Loven innfører omregningsregler til det gamle systemet. JInternasjonal tomme definert etter SI-systemet. L Normalt angitt som desimal inch eller som brøk 1⁄8, 1⁄16, 1⁄32 osv. Her er det 1⁄12 som resten av tabellen.
Danske alen var gjeldende i Norge fra 1541 til 1824.