Baltezers (Ādažu pagasts)
- Šis raksts ir par apdzīvotu vietu Ādažu pagastā. Par citām jēdziena Baltezers nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.
Baltezers | |
---|---|
Lielciems | |
![]() Baltezera baznīca 2015. gadā | |
Koordinātas: 57°2′31″N 24°18′56″E / 57.04194°N 24.31556°EKoordinātas: 57°2′31″N 24°18′56″E / 57.04194°N 24.31556°E | |
Valsts |
![]() |
Novads | Ropažu novads |
Pagasts | Garkalnes pagasts |
Platība | |
• Kopējā | 1,86 km2 |
Augstums | 10 m |
Iedzīvotāji (2022)[1] | |
• kopā | 974 |
Pasta nodaļa | LV-2164 Ādaži |
![]() |
Baltezers ir apdzīvota vieta Ropažu novada Garkalnes pagastā. Izvietojies starp Lielo un Mazo Baltezeru pie autoceļa A1 4,4 km no novada un pagasta centra Ādažiem un 17 km no Rīgas centra.
Iedzīvotāji
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Iedzīvotāju skaita izmaiņas
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.[3]
|
| ||||||||||||||||||||||||
Vēsture
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Baltezers vēsturiski veidojies no Ādažu-Bukultu pils (Neuermühlen, 1287) apkārtnē veidotās Baltezera-Bukultu (Neuermühlen) draudzes baznīcas apkārtnes. 1562. gadā lēni ordeņa mestrs Ketlers nodeva burggrāfam Heinriham fon Donam (Heinrich von Dohna).[4] 18. gadsimtā dzimtkungs bija Krievijas Impērijas virskambarkungs, landrāts Ernsts Reinholds fon Mengdens. Kopš 1734. gada draudzes mācītājs bija Baltazars Bergmanis (1703-1768). Esošo baznīcu no 1772. gada cēla meistars Bernhards Joahims no Mazungenas.[5] 1823. gadā Neuermühlen draudzē bija astoņas muižas - Ādažu (Gaujas) muiža ar Baltezeru un Abgunsti (Aahof mit Neuermühlen), Berģi (Bergshof), Carnikava, Iļķene (Hilchensfähr), Remberģe un Vesterota privātmuiža (Ringenberg mit Westerotten), Štāles muiža (Stahlenhof oder Hinzenberg), Bonaventuras muiža un mācītājmuiža (pastorāts).[4]
Apdzīvotā vieta izaugusi pēckara gados kā privātmāju apbūves ciems. Padomju laikā tur atradusies pamatskola. 20. gadsimta beigās Baltezers pārvērties par prestižu privātmāju ciemu. Baltezerā atrodas luterāņu baznīca, Rīgas ūdensapgādes muzejs (pie Baltezera sūkņu stacijas),[6] kokaudzētava “Baltezers”, kafejnīcas, veikali.
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ «Vietvārdu datubāze: Informācija par Baltezeru». Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.
- ↑ LĢIA vietvārdu datubāze
- ↑ OSP
- ↑ 4,0 4,1 Hagemeister, Heinrich von. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Teil 1. Riga:Eduard Franzen's Buchhandlung, 1836. S.52-53.
- ↑ «Arhivēta kopija». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 4. martā. Skatīts: 2013. gada 19. septembrī.
- ↑ «Rīgas ūdensapgādes muzejs». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2011. gada 11. jūlijā. Skatīts: 2011. gada 7. augustā.