Magistralinis kelias A5 (Lietuva)
Kitos reikšmės – A5 (reikšmės).
Magistralinis kelias A5 (Lietuva) | |
---|---|
Kaunas - Lenkijos siena | |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Valstybės | ![]() |
Ilgis | 97,06 km |
Apskritys | Kauno, Marijampolės |
Miestai | Kaunas, Garliava, Marijampolė, Kalvarija |
Kelias ties Veiveriais |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6f/A5%2C_Via_Baltica%2C_at_night.jpg/220px-A5%2C_Via_Baltica%2C_at_night.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ad/E67_lithuania.png/220px-E67_lithuania.png)
A5 – magistralinis kelias, jungiantis Kauną, Marijampolę ir Suvalkus. Kelio ilgis – 97,06 kilometro. Kelias yra dalis „Via Baltica“ magistralės. Ruožas nuo Kauno (sankryžos su A1 Vilnius–Kaunas–Klaipėda ) iki Marijampolės šiuo metu yra keturių juostų. Planuojama, kad visa trasa iki valstybės sienos bus praplatinta iki keturių juostų.
Kelias prasideda Kaune, netoli IX forto muziejaus, svarbiame transporto mazge, kuris taip pat jungia magistralinį kelią A1 Vilnius–Kaunas–Klaipėda , krašto kelią 222 Kaunas–Vandžiogala , Kauno miestui priklausančią Žemaičių plento atkarpą. A5 trasa eina Kauno, Prienų rajono, Kazlų Rūdos, Marijampolės ir Kalvarijos savivaldybių teritorija. Svarbiausi miestai ir miesteliai prie kelio: Garliava, Juragiai, Mauručiai, Skriaudžiai, Sasnava, Marijampolė, Kalvarija. Kaune Lampėdžių tiltu (ilgis - 446 m) kerta Nemuno upę. Baigiasi ties Lietuvos valstybės siena su Lenkija. Toliau kelias eina S61 greitkelio trasa link Varšuvos. Kelias šiuo metu yra pagrindinė Baltijos šalių automobilių transporto jungtis su didžiąja dauguma Europos Sąjungos šalių (išskyrus Šiaurės šalis, kurios yra pasiekiamos keltais per Baltijos jūrą).
Istorija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Senoji trasa (kuria dalinai eina ir dabartinė trasa) cariniu laikotarpiu buvo Peterburgo-Varšuvos kelio dalis.
Sovietmečiu (iki 1990 m.) kelias buvo žymimas A226 (dalis kelio „Kalvarija-Kaunas-Daugpilis“). Susisiekimo su Lenkija tuo metu nebuvo, trasa baigdavosi ties Kalvarija.
XX amžiaus paskutiniajame dešimtmetyje, tranzitas į Lenkiją iš Kauno vykdavo per Veiverius, Skriaudžius, Marijampolę ir Kalvariją. 1996–2005 m. kelias buvo pertiesiamas, rekonstruojamas. Buvo nutiestos dvi naujos atkarpos, po kurių tranzitas nebekerta jokios didesnės gyvenvietės. Šiuo metu kelias verčiamas automagistrale.
2018 m. lapkričio mėn. atidarytas rekonstruotas kelio ruožas Mauručiai–Marijampolė, kuriam suteiktas automagistralės statusas.
2022 m. gruodžio mėn. prasidėjo darbai ruože Marijampolė–Valstybės siena.
Taip pat planuojama rekonstruoti atkarpą Mauručiai-Garliava. Ji taip pat atitiktų automagistralės statusą. Šiuo metu atkarpos saugumo parametrai neleidžia didinti leistino greičio (esamas greitis 70-90 km/h), nors kelias yra po 2 juostas į kiekvieną pusę. Numatoma darbų pradžia - baigus darbus atkarpoje tarp Marijampolės ir Valstybės sienos (preliminari data - 2025 m.)
Rekonstrukcija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Etapas | Km | Darbų eiga | Pastabos | |
---|---|---|---|---|
1 | Garliava – Prienų rajono savivaldybės riba | 17,34–23,40 km (kairėje pusėje) ir 21,84–23,40 km (dešinėje) ruožai |
Baigta 2016 m. rugsėjo mėn. | Neturi automagistralės statuso. Planuojama iki 2024 m. rekonstruoti kelią, kuris atitiks automagistralės reikalavimus (neliks vieno lygio sankryžų, apsisukimų, bus nutiestas jungiamasis kelias).[1] |
2 | Kazlų Rūdos savivaldybės teritorija | 35,4-45,15 km | Baigta 2017 m. liepos mėn. | Automagistralės statusas suteiktas 2018 m. lapkričio mėn. |
3 | Marijampolės savivaldybės riba – Marijampolė | 45,15-56,83 km | Baigta 2018 m. lapkričio mėn. | Automagistralės statusas suteiktas 2018 m. lapkričio mėn. |
4 | Prienų rajono savivaldybės teritorija | 23,40-35,40 km | Baigta 2018 m. lapkričio mėn. | Automagistralės statusas suteiktas 2018 m. lapkričio mėn. |
5 | Marijampolė – Valstybės siena, I etapas | 72,50–79,00 km | Baigta 2023 m. spalio mėn. | Darbai prasidėjo 2022 m. gruodį ir buvo baigti 2023 m. rudenį. |
6 | Marijampolė – Valstybės siena, II etapas | 79,00–85,00 km | Baigta 2023 m. gruodžio mėn. | Darbai prasidėjo 2023 metų pradžioje ir buvo baigti 2023 m. žiemą. |
7 | Marijampolė – Valstybės siena, III etapas | 56,83–72,50 km | Rekonstruojama | Darbai prasidėjo 2023 m. birželį ir bus baigti 2024 m. pabaigoje. |
8 | Marijampolė – Valstybės siena, IV etapas | 85,00–97,06 km | Rekonstruojama | Darbai prasidėjo 2024 m. birželį ir bus baigti 2025 m. pabaigoje. |
Maršrutas po rekonstrukcijų (Atkarpa: Mauručiai - Lenkijos siena)
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
|
Maršrutas
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
|
Išnašos
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Šaltiniai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- Lietuvos automobilių kelių direkcija. VIA BALTICA: vakar, šiandien ir rytoj. 2015-08-31 Archyvuota kopija 2016-03-05 iš Wayback Machine projekto.
- Verslo žinios. Startuoja „Via Baltica“ rekonstrukcija. 2015-09-11
- lrytas.lt Kaip ateityje atrodys skirtingos „Via Baltica“ atkarpos? 2015-09-03 Archyvuota kopija 2015-10-08 iš Wayback Machine projekto.
- Šimtais tragedijų pažymėta „Via Baltica“ virsta tikra magistrale. 2016-07-05 Archyvuota kopija 2016-07-08 iš Wayback Machine projekto.
- LAKD: Atidaryta „Via Baltica“ tarp Kauno ir Marijampolės – saugi keturių eismo juostų automagistralė 2018-11-29 Archyvuota kopija 2018-11-30 iš Wayback Machine projekto.
- LAKD: Sudaryta pirmoji rangos sutartis dėl „Via Baltica“ ruožo nuo Marijampolės iki Lenkijos sienos rekonstravimo 2022-10-28